text:
se na telekomunikační služby) dohody.
 (3)Acquis Unie uvedené v příloze XXVIII-B prošlo od ukončení jednání o dohodě v červnu 2013 změnami. Konkrétně Unie přijala tyto akty, které provádějí, mění, doplňují nebo nahrazují opatření obsažená v příloze XXVIII-B:
 i)
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2120 ze dne 25. listopadu 2015, kterým se stanoví opatření týkající se přístupu k otevřenému internetu a mění směrnice 2002/22/ES o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací a nařízení (EU) č. 531/2012 o roamingu ve veřejných mobilních komunikačních sítích v Unii
 5
 ii)
 prováděcí rozhodnutí Komise 2014/276/EU ze dne 2. května 2014, kterým se mění rozhodnutí 2008/411/ES o harmonizaci kmitočtového pásma 3 400–3 800 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací ve Společenství
 6
 iii)
 prováděcí rozhodnutí Komise 2013/752/EU ze dne 11. prosince 2013, kterým se mění rozhodnutí 2006/771/ES o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení krátkého dosahu a zrušuje rozhodnutí 2005/928/ES
 7
 iv)
 prováděcí rozhodnutí Komise 2014/641/EU ze dne 1. září 2014 o harmonizovaných technických podmínkách využívání rádiového spektra bezdrátovými zvukovými zařízeními pro zajištění zpravodajských programů a pořádání hromadných společenských akcí (PMSE) v Unii
 8
 v)
 prováděcí rozhodnutí Komise 2014/702/EU ze dne 7. října 2014, kterým se mění rozhodnutí 2007/131/ES o umožnění využívání rádiového spektra pro zařízení využívající ultraširokopásmovou technologii harmonizovaným způsobem ve Společenství
 9
 vi)
 prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/339 ze dne 8. března 2016 o harmonizaci kmitočtového pásma 2 010–2 025 MHz pro přenosná nebo mobilní zařízení pro bezdrátové audiovizuální přenosy a bezšňůrové kamery používané pro zpravodajské programy a pořádání hromadných společenských akcí (oznámeno pod číslem C(2016) 1197)
 10
 vii)
 prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/750 ze dne 8. května 2015 o harmonizaci kmitočtového pásma 1452–1492 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací v Unii (oznámeno pod číslem C(2015) 3061)
 11
 viii)
 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/53/EU ze dne 16. dubna 2014 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání rádiových zařízení na trh a zrušení směrnice 1999/5/ES
 12
 ix)
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 ze dne 23. července 2014 o elektronické identifikaci a službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu a o zrušení směrnice 1999/93/ES
 13
 x)
 prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/806 ze dne 22. května 2015, kterým se stanoví specifikace týkající se podoby značky důvěry EU pro kvalifikované služby vytvářející důvěru
 14
 xi)
 prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1505 ze dne 8. září 2015, kterým se stanoví technické specifikace a formáty důvěryhodných seznamů podle čl. 22 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 o elektronické identifikaci a službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu
 15
 xii)
 prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1506 ze dne 8. září 2015, kterým se stanoví specifikace pro formáty zaručených elektronických podpisů a zaručených pečetí uznávaných subjekty veřejného sektoru podle čl. 27 odst. 5 a čl. 37 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 o elektronické identifikaci a službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu
 16
 xiii)
 prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/650 ze dne


text:
25. dubna 2016, kterým se stanoví normy pro posuzování bezpečnosti kvalifikovaných prostředků pro vytváření elektronických podpisů a pečetí podle čl. 30 odst. 3 a čl. 39 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 o elektronické identifikaci a službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu
 17
 xiv)
 rozhodnutí Komise 2010/267/EU ze dne 6. května 2010 o harmonizovaných technických podmínkách využívání kmitočtového pásma 790–862 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací v Evropské unii
 18
 prováděcí rozhodnutí Komise 2011/251/EU ze dne 18. dubna 2011, kterým se mění rozhodnutí 2009/766/ES o harmonizaci kmitočtových pásem 900 MHz a 1 800 MHz pro zemské systémy schopné poskytovat celoevropské služby elektronických komunikací ve Společenství
 19
 rozhodnutí Komise 2009/766/ES ze dne 16. října 2009 o harmonizaci kmitočtových pásem 900 MHz a 1 800 MHz pro zemské systémy schopné poskytovat celoevropské služby elektronických komunikací ve Společenství, ve znění prováděcího rozhodnutí Komise 2011/251/EU ze dne 18. dubna 2011
 20
 xv)
 prováděcí rozhodnutí Komise 2012/688/EU ze dne 5. listopadu 2012 o harmonizaci kmitočtových pásem 1 920–1 980 MHz a 2 110–2 170 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací v Unii
 21
 xvi)
 rozhodnutí Komise 2008/477/ES ze dne 13. června 2008 o harmonizaci kmitočtového pásma 2 500–2 690 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací ve Společenství
 22
 xvii)
 rozhodnutí Komise 2008/411/ES ze dne 21. května 2008 o harmonizaci kmitočtového pásma 3 400–3 800 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací ve Společenství
 23
 xviii)
 rozhodnutí Komise 2008/671/ES ze dne 5. srpna 2008 o harmonizovaném využívání rádiového spektra v kmitočtovém pásmu 5 875–5 905 MHz pro aplikace inteligentních dopravních systémů (ITS) související s bezpečností
 24
 xix)
 rozhodnutí Komise 2007/344/ES ze dne 16. května 2007 o harmonizované dostupnosti informací o využívání spektra ve Společenství
 25
 xx)
 rozhodnutí Komise 2007/90/ES ze dne 12. února 2007, kterým se mění rozhodnutí 2005/513/ES o harmonizovaném využití rádiového spektra v kmitočtovém pásmu 5 GHz pro bezdrátové přístupové systémy (WAS), jejichž součástí jsou rádiové místní sítě (RLAN)
 26
 xxi)
 rozhodnutí Komise 2005/513/ES ze dne 11. července 2005 o harmonizovaném využití rádiového spektra v kmitočtovém pásmu 5 GHz pro bezdrátové přístupové systémy (WAS), jejichž součástí jsou rádiové místní sítě (RLAN)
 27
 xxii)
 prováděcí rozhodnutí Komise 2011/829/EU ze dne 8. prosince 2011, kterým se mění rozhodnutí 2006/771/ES o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení krátkého dosahu
 28
 xxiii)
 rozhodnutí Komise 2010/368/EU ze dne 30. června 2010, kterým se mění rozhodnutí 2006/771/ES o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení krátkého dosahu
 29
 xxiv)
 rozhodnutí Komise 2009/381/ES ze dne 13. května 2009, kterým se mění rozhodnutí 2006/771/ES o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení krátkého dosahu
 30
 xxv)
 rozhodnutí Komise 2008/432/ES ze dne 23. května 2008, kterým se mění rozhodnutí 2006/771/ES o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení krátkého dosahu
 31
 xxvi)
 rozhodnutí Komise 2006/771/ES ze dne 9. listopadu 2006 o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení krátkého dosahu
 32
 xxvii)
 rozhodnutí Komise 2010/166/EU ze dne 19. března 2010 o harmonizovaných podmínkách využívání rádiového spektra pro mobilní komunikační služby na palubách plavidel (služby

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
MCV) v Evropské unii
 33
 xxviii)
 rozhodnutí Komise 2006/804/ES ze dne 23. listopadu 2006 o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení využívající technologii rádiové identifikace (RFID) provozovaná v pásmu ultra krátkých vln (UHF)
 34
 xxix)
 prováděcí rozhodnutí Komise 2011/485/EU ze dne 29. července 2011, kterým se mění rozhodnutí 2005/50/ES o harmonizaci pásma rádiového spektra 24 GHz pro účely časově omezeného používání vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu ve Společenství
 35
 xxx)
 rozhodnutí Komise 2005/50/ES ze dne 17. ledna 2005 o harmonizaci pásma rádiového spektra 24 GHz pro účely časově omezeného používání vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu ve Společenství
 36
 xxxi)
 rozhodnutí Komise 2004/545/ES ze dne 8. července 2004 o harmonizaci rádiového spektra v pásmu 79 GHz pro účely radarových zařízení krátkého dosahu pro použití v automobilové oblasti ve Společenství
 37
 xxxii)
 rozhodnutí Komise 2009/343/ES ze dne 21. dubna 2009, kterým se mění rozhodnutí 2007/131/ES o umožnění využívání rádiového spektra pro zařízení využívající ultraširokopásmovou technologii harmonizovaným způsobem ve Společenství
 38
 xxxiii)
 rozhodnutí Komise 2007/131/ES ze dne 21. února 2007 o umožnění využívání rádiového spektra pro zařízení využívající ultraširokopásmovou technologii harmonizovaným způsobem ve Společenství
 39
 xxxiv)
 rozhodnutí Komise 2007/98/ES ze dne 14. února 2007 o harmonizovaném využívání rádiového spektra v kmitočtových pásmech 2 GHz pro realizaci systémů poskytujících družicové pohyblivé služby
 40
 xxxv)
 prováděcí rozhodnutí Komise 2013/654/EU ze dne 12. listopadu 2013, kterým se mění rozhodnutí 2008/294/ES za účelem doplnění o další technologie přístupu a kmitočtová pásma pro mobilní komunikační služby v letadlech (služby MCA)
 41
 xxxvi)
 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/37/EU ze dne 26. června 2013, kterou se mění směrnice 2003/98/ES o opakovaném použití informací veřejného sektoru
 42
 .
 (4)Moldavská republika pokračuje v procesu sbližování svých právních předpisů s acquis Unie podle harmonogramu a priorit stanovených v příloze XXVIII-B dohody. Pro zajištění náležitého sbližování je zapotřebí do přílohy XXVIII-B doplnit akty uvedené ve 3. bodě odůvodnění a též pozměnit některé lhůty s ohledem na pokrok, který již Moldavská republika při procesu sbližování s acquis Unie v souladu s článkem 449 dohody učinila.
 (5)V čl. 436 odst. 3 dohody se stanoví, že Rada přidružení EU-Moldavská republika je oprávněna aktualizovat nebo měnit přílohy dohody.
 (6)Podle čl. 438 odst. 2 dohody může Rada přidružení na Výbor pro přidružení přenést kteroukoli ze svých pravomocí, včetně pravomoci přijímat závazná rozhodnutí.
 (7)Rozhodnutím č. 3/2014 ze dne 16. prosince 2014 přenesla Rada přidružení pravomoc aktualizovat nebo měnit přílohy dohody, jež se mimo jiné týkají kapitoly 6 (Usazení, obchod se službami a elektronický obchod) hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody na Výbor pro přidružení ve složení pro obchod, pokud v kapitole 6 nejsou obsažena žádná zvláštní ustanovení týkající se aktualizace nebo změny uvedených příloh. Žádná zvláštní ustanovení týkající se aktualizace nebo změny příloh nejsou v kapitole 6 obsažena,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Příloha XXVIII-B (Pravidla vztahující se na telekomunikační služby) dohody o přidružení se nahrazuje přílohou tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V ... dne...
 Za Výbor pro přidružení
 předseda/předsedkyně
 Příloha
 Příloha XXVIII-B dohody o přidružení
 Pravidla vztahující se na telekomunikační služby
 Moldavská republika


text:
se zavazuje, že ve stanovených lhůtách postupně sblíží své právní předpisy s těmito právními předpisy EU a mezinárodními nástroji.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/140/ES ze dne 25. listopadu 2009
 Použijí se následující ustanovení směrnice 2002/21/ES:
 –posílení nezávislosti a správní kapacity vnitrostátního regulačního orgánu v oblasti elektronických komunikací,
 –zřízení postupů veřejných konzultací pro nová regulační opatření,
 –zřízení účinných odvolávacích mechanismů proti rozhodnutím vnitrostátního regulačního orgánu v oblasti elektronických komunikací a
 –vymezení relevantních trhů produktů a služeb v rámci odvětví elektronických komunikací, pro které přichází v úvahu regulace ex ante, a analýza těchto trhů, aby bylo možné stanovit, zda na nich působí významná tržní síla.
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do jednoho a půl roku od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/140/ES ze dne 25. listopadu 2009
 Použijí se následující ustanovení směrnice 2002/20/ES:
 –provedení předpisu o poskytování obecných oprávnění a omezení potřeby individuálních licencí na konkrétní, náležitě odůvodněné případy.
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do dvou let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice) ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/140/ES ze dne 25. listopadu 2009
 Na základě analýzy trhu provedené v souladu s rámcovou směrnicí uloží vnitrostátní regulační orgán v oblasti elektronických komunikací operátorům, kteří mají významnou tržní sílu na příslušných trzích, náležité regulační povinnosti, pokud jde o:
 –přístup k určitým síťovým zařízením a jejich využívání,
 –kontrolu cen u poplatků za přístup a vzájemné propojení, včetně povinností, pokud jde o nákladovou orientaci, a
 –transparentnost, nediskriminaci a oddělené účetnictví.
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2002/19/ES se provedou do jednoho a půl roku od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES ze dne 7. března 2002 o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací (směrnice o univerzální službě) ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/136/ES ze dne 25. listopadu 2009 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2120 ze dne 25. listopadu 2015
 Použijí se následující ustanovení směrnice 2002/22/ES:
 –provedení předpisu o povinnostech univerzální služby, včetně zřízení mechanismu pro výpočet nákladů a financování, a
 –zajištění dodržování zájmů a práv uživatelů, zvláště umožněním přenositelnosti čísel a zavedením jednotného evropského čísla tísňového volání 112.
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2120 ze dne 25. listopadu 2015, kterým se stanoví opatření týkající se přístupu k otevřenému internetu a mění směrnice 2002/22/ES o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací a nařízení (EU) č. 531/2012 o roamingu ve veřejných mobilních komunikačních sítích v Unii
 Harmonogram: ustanovení


text:
nařízení (EU) 2015/2120 se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Komise 2002/77/ES ze dne 16. září 2002 o hospodářské soutěži na trzích sítí a služeb elektronických komunikací
 Harmonogram: opatření vyplývající z uplatnění uvedené směrnice se provedou do jednoho a půl roku od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/136/ES ze dne 25. listopadu 2009
 Použijí se následující ustanovení směrnice 2002/58/ES:
 –provedení předpisu s cílem zajistit ochranu základních práv a svobod, zejména práva na soukromí, se zřetelem na zpracování osobních údajů v odvětví elektronických komunikací a zajištění volného pohybu těchto údajů a elektronických komunikačních zařízení a služeb.
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství:
 –přijetí politik a předpisů pro zajištění harmonizované dostupnosti a účinného využívání spektra.
 Harmonogram: opatření vyplývající z uplatnění tohoto rozhodnutí se provedou do dvou let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2010/267/ES ze dne 6. května 2010 o harmonizovaných technických podmínkách využívání kmitočtového pásma 790–862 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací v Evropské unii
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2010/267/EU se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2011/251/EU
 ze dne 18. dubna 2011, kterým se mění rozhodnutí 2009/766/ES o harmonizaci kmitočtových pásem 900 MHz a 1 800 MHz pro zemské systémy schopné poskytovat celoevropské služby elektronických komunikací ve Společenství
 Harmonogram: ustanovení prováděcího rozhodnutí Komise 2011/251/EU se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2009/766/ES
 ze dne 16. října 2009 o harmonizaci kmitočtových pásem 900 MHz a 1800 MHz pro zemské systémy schopné poskytovat celoevropské služby elektronických komunikací ve Společenství, ve znění
 prováděcího rozhodnutí Komise 2011/251/EU
 ze dne 18. dubna 2011
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2009/766/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/688/EU
 ze dne 5. listopadu 2012 o harmonizaci kmitočtových pásem 1 920–1 980 MHz a 2 110–2 170 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací v Unii
 Harmonogram: ustanovení prováděcího rozhodnutí Komise 2012/688/EU se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2008/477/ES
 ze dne 13. června 2008 o harmonizaci kmitočtového pásma 2500–2690 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací ve Společenství
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2008/477/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Prováděcí rozhodnutí Komise
 2014/276/EU
 ze dne 2. května 2014, kterým se mění rozhodnutí
 2008/411/ES
 o harmonizaci kmitočtového pásma 3 400–3 800 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací ve Společenství
 Harmonogram: ustanovení prováděcího rozhodnutí Komise 2014/276/EU se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí
 Komise
 2008/411/ES ze dne 21. května 2008 o


text:
harmonizaci kmitočtového pásma 3 400–3 800 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací ve Společenství, ve znění prováděcího rozhodnutí Komise
 2014/276/EU
 ze dne 2. května 2014
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2008/411/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2008/671/ES
 ze dne 5. srpna 2008 o harmonizovaném využívání rádiového spektra v kmitočtovém pásmu 5875–5905 MHz pro aplikace inteligentních dopravních systémů (ITS) související s bezpečností
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2008/671/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2007/344/ES ze dne 16. května 2007 o harmonizované dostupnosti informací o využívání spektra ve Společenství
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2007/344/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2007/90/ES ze dne 12. února 2007, kterým se mění rozhodnutí 2005/513/ES o harmonizovaném využití rádiového spektra v kmitočtovém pásmu 5 GHz pro bezdrátové přístupové systémy (WAS), jejichž součástí jsou rádiové místní sítě (RLAN)
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2007/90/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2005/513/ES ze dne 11. července 2005 o harmonizovaném využití rádiového spektra v kmitočtovém pásmu 5 GHz pro bezdrátové přístupové systémy (WAS), jejichž součástí jsou rádiové místní sítě (RLAN), ve znění rozhodnutí Komise 2007/90/ES ze dne 12. února 2007
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2005/513/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/752/EU
 ze dne 11. prosince 2013, kterým se mění rozhodnutí
 2006/771/ES
 o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení krátkého dosahu a zrušuje rozhodnutí
 2005/928/ES
 Harmonogram: ustanovení prováděcího rozhodnutí Komise 2013/752/EU se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2011/829/EU
 ze dne 8. prosince 2011, kterým se mění rozhodnutí 2006/771/ES o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení krátkého dosahu
 Harmonogram: ustanovení prováděcího rozhodnutí Komise 2011/829/EU se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2010/368/EU ze dne 30. června 2010, kterým se mění rozhodnutí 2006/771/ES o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení krátkého dosahu
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2010/368/EU se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2009/381/ES ze dne 13. května 2009, kterým se mění rozhodnutí 2006/771/ES o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení krátkého dosahu
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2009/381/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2008/432/ES ze dne 23. května 2008, kterým se mění rozhodnutí 2006/771/ES o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení krátkého dosahu
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2008/432/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2006/771/ES ze dne 9. listopadu 2006 o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení krátkého dosahu, ve znění prováděcího rozhodnutí Komise 2013/752/EU, prováděcí rozhodnutí Komise 2011/829/EU, rozhodnutí Komise 2010/368/EU, rozhodnutí Komise 2009/381/ES a rozhodnutí Komise 2008/432/ES
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2006/771/EU se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2010/166/EU
 ze dne 19. března 2010 o harmonizovaných podmínkách využívání rádiového spektra pro mobilní komunikační služby na palubách plavidel (služby MCV) v Evropské unii
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí


text:
Komise 2010/166/EU se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Prováděcí rozhodnutí Komise
 2014/641/EU
 ze dne 1. září 2014 o harmonizovaných technických podmínkách využívání rádiového spektra bezdrátovými zvukovými zařízeními pro zajištění zpravodajských programů a pořádání hromadných společenských akcí (PMSE) v Unii
 Harmonogram: ustanovení prováděcího rozhodnutí Komise 2014/641/EU se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2006/804/ES
 ze dne 23. listopadu 2006 o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení využívající technologii rádiové identifikace (RFID) provozovaná v pásmu ultra krátkých vln (UHF)
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2006/804/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2011/485/EU
 ze dne 29. července 2011, kterým se mění rozhodnutí 2005/50/ES o harmonizaci pásma rádiového spektra 24 GHz pro účely časově omezeného používání vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu ve Společenství
 Harmonogram: ustanovení prováděcího rozhodnutí Komise 2011/485/EU se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2005/50/ES
 ze dne 17. ledna 2005 o harmonizaci pásma rádiového spektra 24 GHz pro účely časově omezeného používání vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu ve Společenství, ve znění prováděcího rozhodnutí Komise 2011/485/EU
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2005/50/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2004/545/ES
 ze dne 8. července 2004 o harmonizaci rádiového spektra v pásmu 79 GHz pro účely radarových zařízení krátkého dosahu pro použití v automobilové oblasti ve Společenství
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2004/545/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/702/EU
 ze dne 7. října 2014, kterým se mění rozhodnutí 2007/131/ES o umožnění využívání rádiového spektra pro zařízení využívající ultraširokopásmovou technologii harmonizovaným způsobem ve Společenství
 Harmonogram: ustanovení prováděcího rozhodnutí Komise 2014/702/EU se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2009/343
 /ES ze dne 21. dubna 2009, kterým se mění rozhodnutí 2007/131/ES o umožnění využívání rádiového spektra pro zařízení využívající ultraširokopásmovou technologii harmonizovaným způsobem ve Společenství
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2009/343/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2007/131/ES
 ze dne 21. února 2007 o umožnění využívání rádiového spektra pro zařízení využívající ultraširokopásmovou technologii harmonizovaným způsobem ve Společenství, ve znění prováděcího rozhodnutí Komise 2014/702/EU ze dne 7. října 2014 a
 rozhodnutí Komise 2009/343/ES
 ze dne 21. dubna 2009
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2007/131/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2007/98/ES ze dne 14. února 2007 o harmonizovaném využívání rádiového spektra v kmitočtových pásmech 2 GHz pro realizaci systémů poskytujících družicové pohyblivé služby
 Harmonogram: ustanovení rozhodnutí Komise 2007/98/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/339 ze dne 8. března 2016 o harmonizaci kmitočtového pásma 2010–2025 MHz pro přenosná nebo mobilní zařízení pro bezdrátové audiovizuální přenosy a bezšňůrové kamery používané pro zpravodajské programy a pořádání hromadných společenských akcí
 Harmonogram: ustanovení prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2016/339 se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/750 ze dne 8. května 2015 o


text:
harmonizaci kmitočtového pásma 1452–1492 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací v Unii
 Harmonogram: ustanovení prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2015/750 se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/654/EU ze dne 12. listopadu 2013, kterým se mění rozhodnutí
 2008/294/ES
 za účelem doplnění o další technologie přístupu a kmitočtová pásma pro mobilní komunikační služby v letadlech (služby MCA)
 Harmonogram: ustanovení prováděcího rozhodnutí Komise 2013/654/EU se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Rozhodnutí Komise 2008/294/ES ze dne 7. dubna 2008 o harmonizovaných podmínkách využívání spektra pro provozování mobilních komunikačních služeb v letadlech (služeb MCA) ve Společenství, ve znění prováděcího rozhodnutí Komise 2013/654/EU
 Harmonogram: opatření vyplývající z uplatnění tohoto rozhodnutí se provedou do dvou let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/53/EU ze dne 16. dubna 2014 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání rádiových zařízení na trh a zrušení směrnice 1999/5/ES
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2014/53/EU se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (směrnice o elektronickém obchodu)
 Použijí se následující ustanovení uvedené směrnice:
 –podpora rozvoje elektronického obchodu,
 –odstranění překážek poskytování přeshraničních služeb informační společnosti,
 –poskytnutí právní jistoty poskytovatelům služeb informační společnosti a
 –harmonizace omezení odpovědnosti poskytovatelů služeb jednajících jako zprostředkovatelé, když poskytují prostý přenos, ukládání do vyrovnávací paměti (tzv. caching) nebo shromažďování informací, bez uložení obecné povinnosti dohledu.
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/37/EU ze dne 26. června 2013
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do dvou let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/37/EU ze dne 26. června 2013, kterou se mění směrnice 2003/98/ES o opakovaném použití informací veřejného sektoru
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2013/37/EU se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 ze dne 23. července 2014 o elektronické identifikaci a službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu a o zrušení směrnice 1999/93/ES
 Harmonogram: ustanovení nařízení (EU) č. 910/2014 se provedou do šesti let od vstupu této dohody v platnost.
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/806 ze dne 22. května 2015, kterým se stanoví specifikace týkající se podoby značky důvěry EU pro kvalifikované služby vytvářející důvěru
 Harmonogram: ustanovení prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/806 se provedou do šesti let od vstupu této dohody v platnost.
 Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1505 ze dne 8. září 2015, kterým se stanoví technické specifikace a formáty důvěryhodných seznamů podle čl. 22 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 o elektronické identifikaci a službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu
 Harmonogram: ustanovení prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2015/1505 se provedou do šesti let od vstupu této


text:
dohody v platnost.
 Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1506 ze dne 8. září 2015, kterým se stanoví specifikace pro formáty zaručených elektronických podpisů a zaručených pečetí uznávaných subjekty veřejného sektoru podle čl. 27 odst. 5 a čl. 37 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 o elektronické identifikaci a službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu
 Harmonogram: ustanovení prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2015/1506 se provedou do šesti let od vstupu této dohody v platnost.
 Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/650 ze dne 25. dubna 2016, kterým se stanoví normy pro posuzování bezpečnosti kvalifikovaných prostředků pro vytváření elektronických podpisů a pečetí podle čl. 30 odst. 3 a čl. 39 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 o elektronické identifikaci a službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu
 Harmonogram: ustanovení prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2016/650 se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 NÁVRH
 ROZHODNUTÍ VÝBORU PRO PŘIDRUŽENÍ
 EU-MOLDAVSKÁ REPUBLIKA č. ../...
 ze dne ... 2017
 o změně přílohy XXVIII-D dohody (Pravidla vztahující se na mezinárodní námořní dopravu)
 VÝBOR PRO PŘIDRUŽENÍ,
 s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé, podepsanou v Bruselu dne 27. června 2014, a zejména na články 85, 253, 436, 438 a 449 uvedené dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 1. července 2016.
 (2)V článcích 85 a 253 dohody se stanoví, že Moldavská republika sblíží své právní předpisy s právními předpisy EU a mezinárodními nástroji (dále jen „acquis“ Unie) uvedenými v příloze XXVIII-D (Pravidla vztahující se na mezinárodní námořní dopravu) dohody.
 (3)Acquis Unie uvedené v příloze XXVIII-D prošlo od ukončení jednání o dohodě v červnu 2013 změnami. Konkrétně Unie přijala tyto akty, které provádějí, mění, doplňují nebo nahrazují opatření obsažená v příloze XXVIII-D:
 i)prováděcí směrnice Komise 2014/111/EU ze dne 17. prosince 2014, kterou se mění směrnice 2009/15/ES s ohledem na přijetí určitých předpisů a souvisejících změn některých úmluv a protokolů Mezinárodní námořní organizací (IMO)
 43
 ii)prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1355/2014 ze dne 17. prosince 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 391/2009 s ohledem na přijetí určitých předpisů a souvisejících změn některých úmluv a protokolů Mezinárodní námořní organizací (IMO)
 44
 iii)směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/90/EU ze dne 23. července 2014 o lodní výstroji a o zrušení směrnice Rady 96/98/ES
 45
 iv)nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 ze dne 29. dubna 2015 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES
 46
 v)směrnice Komise 2014/100/EU ze dne 28. října 2014, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel
 47
 vi)směrnice Komise (EU) 2016/844 ze dne 27. května 2016, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady


text:
2009/45/ES o bezpečnostních pravidlech a normách pro osobní lodě
 48
 vii)směrnice Komise (EU) 2015/2087 ze dne 18. listopadu 2015, kterou se mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES o přístavních zařízeních pro příjem lodního odpadu a zbytků lodního nákladu
 49
 viii)směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/38/EU ze dne 12. srpna 2013, kterou se mění směrnice 2009/16/ES o státní přístavní inspekci
 50
 ix)nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1257/2013 ze dne 20. listopadu 2013 o recyklaci lodí a o změně nařízení (ES) č. 1013/2006 a směrnice 2009/16/ES
 51
 x)nařízení Komise (EU) č. 428/2010 ze dne 20. května 2010, kterým se provádí článek 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES, pokud jde o rozšířené inspekce lodí
 52
 xi)nařízení Komise (EU) č. 801/2010 ze dne 13. září 2010, kterým se provádí čl. 10 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES, pokud jde o kritéria státu vlajky
 53
 xii)nařízení Komise (EU) č. 802/2010 ze dne 13. září 2010, kterým se provádí čl. 10 odst. 3 a článek 27 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES, pokud jde o výkonnost společnosti, ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1205/2012
 54
 xiii)směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/17/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 2002/59/ES, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel
 55
 xiv)směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví základní zásady pro vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy a kterou se mění směrnice Rady 1999/35/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES
 56
 xv)směrnice Komise 2011/15/EU ze dne 23. února 2011, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel
 57
 xvi)nařízení Komise (EU) č. 1286/2011 ze dne 9. prosince 2011, kterým se přijímá společná metodika vyšetřování námořních nehod a mimořádných událostí vypracovaná podle čl. 5 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES
 58
 xvii)nařízení Komise (ES) č. 540/2008 ze dne 16. června 2008, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství, pokud jde o vzor formulářů
 59
 xviii)směrnice Komise 2010/36/EU ze dne 1. června 2010, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/45/ES o bezpečnostních pravidlech a normách pro osobní lodě
 60
 xix)směrnice Komise 2005/12/ES ze dne 18. února 2005, kterou se mění přílohy I a II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/25/ES o zvláštních požadavcích na stabilitu osobních lodí typu ro-ro
 61
 xx)nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 530/2012 ze dne 13. června 2012 o urychleném zavádění požadavků dvojitého trupu nebo rovnocenné konstrukce u ropných tankerů s jednoduchým trupem
 62
 xxi)směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/35/EU ze dne 21. listopadu 2012, kterou se mění směrnice 2008/106/ES o minimální úrovni výcviku námořníků
 63
 xxii)směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/84/ES ze dne 5. listopadu 2002, kterou se mění směrnice o námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí
 64
 xxiii)směrnice Komise 2007/71/ES ze dne 13. prosince 2007, kterou se mění příloha II


text:
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES o přístavních zařízeních pro příjem lodního odpadu a zbytků lodního nákladu
 65
 xxiv)nařízení Komise (ES) č. 536/2008 ze dne 13. června 2008, kterým se provádí čl. 6 odst. 3 a článek 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 782/2003 o zákazu organických sloučenin cínu na plavidlech a kterým se mění uvedené nařízení
 66
 xxv)směrnice Rady 2009/13/ES ze dne 16. února 2009, kterou se provádí dohoda k Úmluvě o práci na moři z roku 2006 uzavřená Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) a kterou se mění směrnice 1999/63/ES
 67
 (4)Moldavská republika pokračuje v procesu sbližování svých právních předpisů s acquis Unie podle harmonogramu a priorit stanovených v příloze XXVIII-D dohody. Pro zajištění náležitého sbližování je zapotřebí do přílohy XXVIII-D vložit akty uvedené ve 3. bodě odůvodnění a též pozměnit některé lhůty s ohledem na pokrok, který již Moldavská republika při procesu sbližování s acquis Unie v souladu s článkem 449 dohody učinila.
 (5)V čl. 436 odst. 3 dohody se stanoví, že Rada přidružení EU-Moldavská republika je oprávněna aktualizovat nebo měnit přílohy dohody.
 (6)Podle čl. 438 odst. 2 dohody může Rada přidružení na Výbor pro přidružení přenést kteroukoli ze svých pravomocí, včetně pravomoci přijímat závazná rozhodnutí.
 (7)Rozhodnutím č. 3/2014 ze dne 16. prosince 2014 přenesla Rada přidružení pravomoc aktualizovat nebo měnit přílohy dohody, jež se mimo jiné týkají kapitoly 6 (Usazení, obchod se službami a elektronický obchod) hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody na Výbor pro přidružení ve složení pro obchod, pokud v kapitole 6 nejsou obsažena žádná zvláštní ustanovení týkající se aktualizace nebo změny uvedených příloh. Žádná zvláštní ustanovení týkající se aktualizace nebo změny příloh nejsou v kapitole 6 obsažena,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Příloha XXVIII-D (Pravidla vztahující se na mezinárodní námořní dopravu) dohody o přidružení se nahrazuje přílohou tohoto rozhodnutí
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V ... dne...
 Za Výbor pro přidružení
 předseda/předsedkyně
 Příloha
 Příloha XXVIII-D dohody o přidružení
 PRAVIDLA VZTAHUJÍCÍ SE NA MEZINÁRODNÍ NÁMOŘNÍ DOPRAVU
 Moldavská republika se zavazuje, že ve stanovených lhůtách postupně sblíží své právní předpisy s těmito právními předpisy EU a mezinárodními nástroji.
 Námořní bezpečnost – stát vlajky / klasifikační společnosti
 Prováděcí směrnice Komise 2014/111/EU ze dne 17. prosince 2014, kterou se mění směrnice 2009/15/ES s ohledem na přijetí určitých předpisů a souvisejících změn některých úmluv a protokolů Mezinárodní námořní organizací (IMO)
 Harmonogram: ustanovení prováděcí směrnice Komise 2014/111/EU se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy, ve znění prováděcí směrnice Komise 2014/111/EU
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1355/2014 ze dne 17. prosince 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 391/2009 s ohledem na přijetí určitých předpisů a souvisejících změn některých úmluv a protokolů Mezinárodní námořní organizací (IMO)


text:
Harmonogram: ustanovení prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1355/2014 se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí, ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1355/2014
 Harmonogram: ustanovení uvedeného nařízení se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Stát vlajky
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/21/ES ze dne 23. dubna 2009 o souladu s požadavky na stát vlajky
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Státní přístavní inspekce
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/38/EU ze dne 12. srpna 2013, kterou se mění směrnice 2009/16/ES o státní přístavní inspekci
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2013/38/EU se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 ze dne 29. dubna 2015 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES
 Harmonogram: ustanovení nařízení (EU) 2015/757 se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1257/2013 ze dne 20. listopadu 2013 o recyklaci lodí a o změně nařízení (ES) č. 1013/2006 a směrnice 2009/16/ES
 Harmonogram: ustanovení nařízení (EU) č. 1257/2013 se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Komise (EU) č. 428/2010 ze dne 20. května 2010, kterým se provádí článek 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES, pokud jde o rozšířené inspekce lodí
 Harmonogram: ustanovení nařízení Komise (EU) č. 428/2010 se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Komise (EU) č. 801/2010 ze dne 13. září 2010, kterým se provádí čl. 10 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES, pokud jde o kritéria státu vlajky
 Harmonogram: ustanovení nařízení Komise (EU) č. 801/2010 se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Komise (EU) č. 802/2010 ze dne 13. září 2010, kterým se provádí čl. 10 odst. 3 a článek 27 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES, pokud jde o výkonnost společnosti, ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1205/2012
 Harmonogram: ustanovení nařízení Komise (EU) č. 802/2010 se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/38/EU, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1257/2013, jak byla provedena nařízením Komise (EU) č. 428/2010, nařízením Komise (EU) č. 801/2010 a nařízením Komise (EU) č. 802/2010
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Monitorování plavebního provozu
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/17/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 2002/59/ES, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2009/17/ES se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Komise 2011/15/EU ze


text:
dne 23. února 2011, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel
 Harmonogram: ustanovení směrnice Komise 2011/15/EU se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Komise 2014/100/EU ze dne 28. října 2014, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel
 Harmonogram: ustanovení směrnice Komise 2014/100/EU se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES ze dne 27. června 2002, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/17/ES, směrnice Komise 2011/15/EU a směrnice Komise 2014/100/EU
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Vyšetřování nehod
 Směrnice Rady 1999/35/ES ze dne 29. dubna 1999 o systému povinných prohlídek pro bezpečné provozování liniové dopravy loděmi typu ro-ro a vysokorychlostními osobními plavidly, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES ze dne 23. dubna 2009
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2009/18/ES se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Komise (EU) č. 1286/2011 ze dne 9. prosince 2011, kterým se přijímá společná metodika vyšetřování námořních nehod a mimořádných událostí vypracovaná podle čl. 5 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES
 Harmonogram: ustanovení nařízení Komise (EU) č. 1286/2011 se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví základní zásady pro vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy a kterou se mění směrnice Rady 1999/35/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2009/18/ES se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Odpovědnost dopravců k cestujícím
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 392/2009 ze dne 23. dubna 2009 o odpovědnosti dopravců k cestujícím po moři v případě nehod
 Harmonogram: ustanovení uvedeného nařízení se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Komise (ES) č. 540/2008 ze dne 16. června 2008, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství, pokud jde o vzor formulářů
 Harmonogram: ustanovení nařízení Komise (ES) č. 540/2008 se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 ze dne 15. února 2006 o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství, ve znění nařízení Komise (ES) č. 540/2008
 Harmonogram: ustanovení uvedeného nařízení se provedou do dvou let od vstupu této dohody v platnost.
 Technická a provozní pravidla
 Lodní výstroj
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/90/EU ze dne 23. července 2014 o lodní výstroji a o zrušení směrnice Rady 96/98/ES
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Osobní lodě
 Směrnice Komise 2010/36/EU ze dne 1. června 2010, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/45/ES o bezpečnostních pravidlech a normách pro


text:
osobní lodě
 Harmonogram: ustanovení směrnice Komise 2010/36/EU se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/45/ES ze dne 6. května 2009 o bezpečnostních pravidlech a normách pro osobní lodě, ve znění směrnice Komise 2010/36/EU a směrnice Komise (EU) 2016/844
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Komise (EU) 2016/844 ze dne 27. května 2016, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/45/ES o bezpečnostních pravidlech a normách pro osobní lodě
 Harmonogram: ustanovení směrnice Komise (EU) 2016/844 se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Rady 1999/35/ES ze dne 29. dubna 1999 o systému povinných prohlídek pro bezpečné provozování liniové dopravy loděmi typu ro-ro a vysokorychlostními osobními plavidly
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Komise 2005/12/ES ze dne 18. února 2005, kterou se mění přílohy I a II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/25/ES o zvláštních požadavcích na stabilitu osobních lodí typu ro-ro
 Harmonogram: ustanovení směrnice Komise 2005/12/ES se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/25/ES ze dne 14. dubna 2003 o zvláštních požadavcích na stabilitu osobních lodí typu ro-ro, ve znění směrnice Komise 2005/12/ES
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Ropné tankery
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 530/2012 ze dne 13. června 2012 o urychleném zavádění požadavků dvojitého trupu nebo rovnocenné konstrukce u ropných tankerů s jednoduchým trupem
 Harmonogram: ustanovení nařízení (EU) č. 530/2012 se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Lodě přepravující hromadné náklady
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/96/ES ze dne 4. prosince 2001, kterou se stanoví harmonizované požadavky a postupy pro bezpečnou nakládku a vykládku lodí přepravujících hromadné náklady
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Posádka
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/35/EU ze dne 21. listopadu 2012, kterou se mění směrnice 2008/106/ES o minimální úrovni výcviku námořníků
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2012/35/EU se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES ze dne 19. listopadu 2008 o minimální úrovni výcviku námořníků, ve znění směrnice Evropského parlamentu 2012/35/EU
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Životní prostředí
 Směrnice Komise 2007/71/ES ze dne 13. prosince 2007, kterou se mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES o přístavních zařízeních pro příjem lodního odpadu a zbytků lodního nákladu
 Harmonogram: ustanovení směrnice Komise 2007/71/ES se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Komise (EU) 2015/2087/ES ze dne 18. listopadu 2015, kterou se mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES o přístavních zařízeních pro příjem lodního odpadu a zbytků lodního nákladu
 Harmonogram: ustanovení směrnice Komise (EU) 2015/2087 se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES ze


text:
dne 27. listopadu 2000 o přístavních zařízeních pro příjem lodního odpadu a zbytků lodního nákladu, ve znění směrnice Komise 2007/71/ES a směrnice Komise (EU) 2015/2087
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/84/ES ze dne 5. listopadu 2002, kterou se mění směrnice o námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2002/84/ES se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Komise (ES) č. 536/2008 ze dne 13. června 2008, kterým se provádí čl. 6 odst. 3 a článek 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 782/2003 o zákazu organických sloučenin cínu na plavidlech a kterým se mění uvedené nařízení
 Harmonogram: ustanovení nařízení Komise (ES) č. 536/2008 se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 782/2003 ze dne 14. dubna 2003 o zákazu organických sloučenin cínu na plavidlech, ve znění nařízení Komise (ES) č. 536/2008
 Harmonogram: ustanovení uvedeného nařízení se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Technické podmínky
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU ze dne 20. října 2010 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Sociální podmínky
 Směrnice Rady 92/29/EHS ze dne 31. března 1992 o minimálních bezpečnostních a zdravotních předpisech pro zlepšení lékařské péče na palubách plavidel
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Rady 1999/63/ES ze dne 21. června 1999 o dohodě o úpravě pracovní doby námořníků uzavřené mezi Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Federací odborů pracovníků v dopravě v Evropské unii (FST) – příloha: Evropská dohoda o úpravě pracovní doby námořníků, ve znění směrnice Rady 2009/13/ES
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Rady 2009/13/ES ze dne 16. února 2009, kterou se provádí dohoda k Úmluvě o práci na moři z roku 2006 uzavřená Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) a kterou se mění směrnice 1999/63/ES
 Harmonogram: ustanovení směrnice Rady 2009/13/ES se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/95/ES ze dne 13. prosince 1999 o uplatňování ustanovení o pracovní době námořníků na palubách plavidel, která využívají přístavy Společenství
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Námořní bezpečnost
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/65/ES ze dne 26. října 2005 o zvýšení zabezpečení přístavů
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice (s výjimkou ustanovení týkajících se inspekcí Komise) se provedou do dvou let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení
 Harmonogram: ustanovení uvedeného nařízení (s výjimkou ustanovení týkajících se inspekcí Komise) se provedou do dvou let od vstupu této dohody v platnost.


text:
(1)
 Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 73.
 (2)
 Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 1.
 (3)
 Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15.
 (4)
 Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 29.
 (5)
 Úř. věst. L 310, 26.11.2015, s. 1.
 (6)
 Úř. věst. L 139, 14.5.2014, s. 18.
 (7)
 Úř. věst. L 334, 13.12.2013, s. 17.
 (8)
 Úř. věst. L 263, 3.9.2014, s. 29.
 (9)
 Úř. věst. L 293, 9.10.2014, s. 48.
 (10)
 Úř. věst. L 63, 10.3.2016, s. 5.
 (11)
 Úř. věst. L 119, 12.5.2015, s. 27.
 (12)
 Úř. věst. L 153, 22.5.2014, s. 62.
 (13)
 Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 73.
 (14)
 Úř. věst. L 128, 23.5.2015, s. 13.
 (15)
 Úř. věst. L 235, 9.9.2015, s. 26.
 (16)
 Úř. věst. L 235, 9.9.2015, s. 37.
 (17)
 Úř. věst. L 109, 26.4.2016, s. 40.
 (18)
 Úř. věst. L 117, 11.5.2010, s. 95.
 (19)
 Úř. věst. L 106, 27.4.2011, s. 9.
 (20)
 Úř. věst. L 274, 20.10.2009, s. 32.
 (21)
 Úř. věst. L 307, 7.11.2012, s. 84.
 (22)
 Úř. věst. L 163, 24.6.2008, s. 37.
 (23)
 Úř. věst. L 144, 4.6.2008, s. 77.
 (24)
 Úř. věst. L 220, 15.8.2008, s. 24.
 (25)
 Úř. věst. L 129, 17.5.2007, s. 67.
 (26)
 Úř. věst. L 41, 13.2.2007, s. 10.
 (27)
 Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 22.
 (28)
 Úř. věst. L 329, 13.12.2011, s. 10.
 (29)
 Úř. věst. L 166, 1.7.2010, s. 33.
 (30)
 Úř. věst. L 119, 14.5.2009, s. 32.
 (31)
 Úř. věst. L 151, 11.6.2008, s. 49.
 (32)
 Úř. věst. L 312, 11.11.2006, s. 66.
 (33)
 Úř. věst. L 72, 20.3.2010, s. 38.
 (34)
 Úř. věst. L 329, 25.11.2006, s. 64.
 (35)
 Úř. věst. L 198, 30.7.2011, s. 71.
 (36)
 Úř. věst. L 21, 25.1.2005, s. 15.
 (37)
 Úř. věst. L 241, 13.7.2004, s. 66.
 (38)
 Úř. věst. L 105, 25.4.2009, s. 9.
 (39)
 Úř. věst. L 55, 23.2.2007, s. 33.
 (40)
 Úř. věst. L 43, 15.2.2007, s. 32.
 (41)
 Úř. věst. L 303, 14.11.2013, s. 48.
 (42)
 Úř. věst. L 175, 27.6.2013, s. 1.
 (43)
 Úř. věst. L 366, 20.12.2014, s. 83.
 (44)
 Úř. věst. L 365, 19.12.2014, s. 82.
 (45)
 Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 146.
 (46)
 Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 55.
 (47)
 Úř. věst. L 308, 29.10.2014, s. 82.
 (48)
 Úř. věst. L 141, 28.5.2016, s. 51, oprava v Úř. věst. L 193, 19.7.2016, s. 117.
 (49)
 Úř. věst. L 302, 19.11.2015, s. 99.
 (50)
 Úř. věst. L 218, 14.8.2013, s. 1.
 (51)
 Úř. věst. L 330, 10.12.2013, s. 1.
 (52)
 Úř. věst. L 125, 21.5.2010, s. 2.
 (53)
 Úř. věst. L 241, 14.9.2010, s. 1.
 (54)
 Úř. věst. L 241, 14.9.2010, s. 4.
 (55)
 Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 101.
 (56)
 Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 114.
 (57)
 Úř. věst. L 49, 24.2.2011, s. 33.
 (58)
 Úř. věst. L 328, 10.12.2011, s. 36.
 (59)
 Úř. věst. L 157, 17.6.2008, s. 15.
 (60)
 Úř. věst. L 162, 29.6.2010, s. 1.
 (61)
 Úř. věst. L 48, 19.2.2005, s. 19.
 (62)
 Úř. věst.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 15.10.2021
 COM(2021) 635 final
 2021/0329(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody a protokolu 37 obsahujícího seznam stanovený v článku 101 k Dohodě o EHP (Kosmický program Unie)
 (Text s významem pro EHP)
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru EHP v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí Smíšeného výboru týkajícího se změny protokolu 31 (o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody) a protokolu 37 (obsahujícího seznam stanovený v článku 101) k Dohodě o EHP.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1Dohoda o EHP
 Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) zaručuje občanům a hospodářským subjektům v EHP stejná práva a povinnosti na vnitřním trhu. Stanoví začlenění právních předpisů EU, které se vztahují na čtyři svobody ve všech 30 státech EHP tvořených členskými státy EU, Norskem, Islandem a Lichtenštejnskem. Dohoda o EHP se kromě toho vztahuje na spolupráci v dalších důležitých oblastech, jako je výzkum a vývoj, vzdělávání, sociální politika, životní prostředí, ochrana spotřebitele, cestovní ruch a kultura, které jsou společně označovány jako „vedlejší a horizontální“ politiky. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994. Evropská unie je spolu se svými členskými státy smluvní stranou dohody.
 2.2Smíšený výbor EHP
 Za správu Dohody o EHP odpovídá Smíšený výbor EHP. Jedná se o fórum pro výměnu názorů v souvislosti s fungováním Dohody o EHP. Jeho rozhodnutí jsou přijímána na základě konsensu. V souladu s Lisabonskou smlouvou odpovídá za koordinaci záležitostí EHP na straně EU Evropská služba pro vnější činnost.
 2.3Zamýšlený akt Smíšeného výboru EHP
 Očekává se, že Smíšený výbor EHP přijme dvě rozhodnutí Smíšeného výboru EHP (dále jen „zamýšlené akty“) týkající se změny protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody.
 Účelem zamýšleného aktu je rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala účast států ESVO EHP na Kosmickém programu Unie. Nařízení (EU) 2021/696
 1
 by proto mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 Jelikož Lichtenštejnsko neprojevilo zájem účastnit se Kosmického programu Unie, návrh rozhodnutí Smíšeného výboru EHP se týká jen Norska a Islandu.
 V souladu s rozpočtovou politikou EU je jakákoliv účast na opatřeních EU možná, pouze pokud je uhrazen odpovídající finanční příspěvek. Tato platba však může být provedena až poté, co bude tento návrh rozhodnutí Rady přijat a následná výzva EU k poskytnutí příspěvků, kterou stanoví Evropská komise, bude předložena státům ESVO EHP.
 Aby bylo možné překlenout období od 1. ledna 2021 do přijetí příslušné platby, má návrh rozhodnutí Smíšeného výboru také zpětnou působnost od 1. ledna 2021. Zpětná působnost se nedotýká práv a povinností dotčených osob a je v souladu se zásadou legitimního očekávání.
 Zamýšlený akt se pro smluvní strany stane závazným v souladu s články 103 a 104 Dohody o EHP.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Komise předkládá návrh rozhodnutí Smíšeného výboru EHP Radě, aby jej Rada přijala jako


text:
postoj Unie. Komise tento postoj předloží Smíšenému výboru EHP co nejdříve.
 Obsah a povaha připojených návrhů rozhodnutí Smíšeného výboru EHP překračují rámec úprav, které lze považovat za úpravy pouze technické povahy ve smyslu nařízení Rady č. 2894/94
 2
 . Postoj Unie proto zaujme Rada.
 4.Právní základ
 4.1Procesněprávní základ
 4.1.1Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 3
 .
 4.1.2Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Smíšený výbor EHP je orgán zřízený Dohodou o EHP. Akt, který má Smíšený výbor EHP přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazným podle mezinárodního práva v souladu s články 103 a 104 Dohody o EHP.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dotčené dohody. Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 1 odst. 3 nařízení Rady č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.
 4.2Hmotněprávní základ
 4.2.1Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí odpovídá hmotněprávnímu základu právního aktu, který začleňuje do Dohody o EHP. Kosmický program Unie je založen na čl. 189 odst. 2 Smlouvy o fungování EU. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí by tudíž měl být rovněž čl. 189 odst. 2 Smlouvy o fungování EU.
 4.3Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 189 odst. 2 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a čl. 1 odst. 3 nařízení Rady č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.
 5.Rozpočtové důsledky
 Norsko a Island finančně přispívají do rozpočtu Unie. Přesná částka bude stanovena v souladu s ustanoveními Dohody o EHP, jakmile bude přijat tento návrh rozhodnutí Rady.
 6.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Jelikož akt Smíšeného výboru EHP mění protokol 31 k Dohodě o EHP týkající se spolupráce v některých oblastech mimo čtyři svobody, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2021/0329 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 o spolupráci v


text:
některých oblastech mimo čtyři svobody a protokolu 37 obsahujícího seznam stanovený v článku 101 k Dohodě o EHP
 (Kosmický program Unie)
 (Text s významem pro EHP)
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru
 4
 , a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o Evropském hospodářském prostoru
 5
 (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.
 (2)Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně protokolu 31 a protokolu 37 k Dohodě o EHP, které obsahují ustanovení o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody a seznam stanovený v článku 101.
 (3)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696
 6
 by mělo být začleněno do Dohody o EHP. Tato změna se týká pouze Norska a Islandu.
 (4)Protokol 31 (o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody) k Dohodě o EHP a protokol 37 (obsahující seznam stanovený v článku 101) k Dohodě o EHP by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
 (5)Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP uvedeného v příloze tohoto rozhodnutí,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně protokolu 31 (o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody) k Dohodě o EHP a protokolu 37 (obsahujícího seznam stanovený v článku 101) k Dohodě o EHP, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 69).
 (2)
 Nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6).
 (3)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (4)
 Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.
 (5)
 Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.
 (6)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 69).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 15.10.2021
 COM(2021) 635 final
 PŘÍLOHA
 návrhu ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně


text:
protokolu 31 o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody a protokolu 37 obsahujícího seznam stanovený v článku 101 k Dohodě o EHP (Kosmický program Unie)
 PŘÍLOHA
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. [...]
 ze dne [...],
 kterým se mění protokol 31 (o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody) a protokol 37 (obsahující seznam stanovený v článku 101) k Dohodě o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU
 1
 .
 (2)Je vhodné, aby se státy ESVO začaly podílet na činnostech vyplývajících z nařízení (EU) 2021/696 ode dne 1. ledna 2021 bez ohledu na to, kdy bude přijato toto rozhodnutí, a zda bude po 10. červenci 2021 oznámeno splnění případných ústavních požadavků nezbytných pro přijetí tohoto rozhodnutí.
 (3)Subjekty usazené ve státech ESVO by měly být oprávněny účastnit se činností, které začínají před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost. Náklady vzniklé při činnostech, jejichž provádění začíná po 1. lednu 2021, mohou být považovány za způsobilé za stejných podmínek, jaké platí pro náklady vzniklé subjektům usazeným v členských státech EU za předpokladu, že toto rozhodnutí vstoupí v platnost před skončením příslušné akce.
 (4)Podmínky účasti států ESVO a jejich orgánů, podniků, organizací a státních příslušníků na programech Evropské unie jsou stanoveny v Dohodě o EHP, a zejména v článku 81 uvedené dohody.
 (5)Smluvní strany uznávají stávající formální spolupráci v rámci různých kosmických programů EU. Chtějí navázat na toto silné partnerství a rozšířit spolupráci na všechny relevantní složky nového kosmického programu.
 (6)Pokud jde o účast Norska, mělo by se přihlížet i k Dohodě o spolupráci v oblasti družicové navigace mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Norským královstvím
 2
 .
 (7)Protokoly 31 a 37 k Dohodě o EHP by proto měly být změněny tak, aby umožňovaly tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2021,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V článku 1 protokolu 31 k Dohodě o EHP se za odstavec 8d vkládá nový odstavec, který zní:
 „8e.a)Státy ESVO se od 1. ledna 2021 podílejí na činnostech, které mohou vyplynout z tohoto aktu Unie, a na činnostech Agentury Evropské unie pro Kosmický program (dále jen „agentura“), s výjimkou činností GOVSATCOM a SSA SST, jak je stanoveno v tomto aktu Unie:
 –32021 R 0696: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 69).
 b)Státy ESVO finančně přispívají na činnosti uvedené v písmenu a) v souladu s čl. 82


text:
odst. 1 písm. a) Dohody a protokolem 32 k Dohodě.
 c)Finanční příspěvek uvedený v písmenu b) pokrývá rovněž náklady na zahrnutí států ESVO do mise EGNOS a na rozšíření pokrytí služeb EGNOS na území zúčastněných států ESVO. Uvedené rozšíření pokrytí je podmíněno technickou proveditelností a nesmí působit prodlevu v rozšíření geografického pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS v rámci území členských států EU nacházejících se v Evropě.
 d)Náklady vzniklé při činnostech, jejichž provádění začíná po 1. lednu 2021, mohou být považovány za způsobilé ode dne zahájení akce podle grantové dohody nebo podle rozhodnutí o udělení grаntu, za podmínek v nich stanovených, pokud rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. XX/2021 ze dne xx 2021 [toto rozhodnutí] vstoupí v platnost před skončením akce.
 e)Způsobilé státy ESVO se s výjimkou hlasovacího práva plně podílejí na činnosti správní rady agentury.
 f)Způsobilé státy ESVO se bez hlasovacího práva účastní práce rady pro bezpečnostní akreditaci agentury, pokud jde o příslušné části programu, a v rozsahu omezeném v souladu s politikou „vědět jen to nejnutnější“ stanovenou programem.
 g)Agentura má právní subjektivitu. V každém ze států, jež jsou smluvními stranami, má agentura nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou jejich vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám.
 h)Státy ESVO poskytují agentuře a jejím zaměstnancům výsady a imunity rovnocenné těm, jež jsou obsaženy v Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie.
 i)Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. a) a čl. 82 odst. 3 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie je výkonný ředitel agentury oprávněn zaměstnávat na základě smlouvy státní příslušníky států ESVO, kteří požívají veškerých občanských práv.
 j)Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. e), čl. 82 odst. 3 písm. e) a čl. 85 odst. 3 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie považuje agentura s ohledem na své zaměstnance jazyky uvedené v čl. 129 odst. 1 Dohody o EHP za jazyky Unie uvedené v čl. 55 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii.
 k)Na základě čl. 79 odst. 3 Dohody se na tento odstavec použije část VII Dohody (Institucionální ustanovení), s výjimkou oddílů 1 a 2 kapitoly 3 Dohody.
 l)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise se pro účely tohoto nařízení použije rovněž na veškeré dokumenty agentury týkající se států ESVO.
 m)Způsobilé státy ESVO se bez hlasovacího práva plně účastní práce výborů Unie, jež jsou Evropské komisi nápomocny při řízení, rozvoji a provádění složek Galileo, EGNOS a Copernicus a dílčích složek SSA SWE a SSA NEO činností uvedených v písmenu a).
 Účast na těchto výborech v bezpečnostním složení je omezena v souladu s politikou „vědět jen to nejnutnější“ stanovenou programem.
 n)Lichtenštejnsku se uděluje výjimka, na jejímž základě se tohoto programu neúčastní ani na něj finančně nepřispívá.
 o)Island se podílí na těchto činnostech programu a finančně na ně přispívá: EGNOS, Copernicus a dílčí složky SSA SWE a NEO.“
 Článek 2
 Protokol 37 k Dohodě o EHP se mění takto:
 1.Znění bodů 36 a 37 se zrušuje.
 2.Doplňují se nové body, které znějí:
 „43.Rada pro bezpečnostní


text:
akreditaci Agentury Evropské unie pro Kosmický program (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696).
 44.Správní rada Agentury Evropské unie pro Kosmický program (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696).“
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP
 3*.
 Použije se ode dne 1. ledna 2021.
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne [...].
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda/předsedkyně
 [...]
 tajemníci
 Smíšeného výboru EHP
 [...]
 (1)
 Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 69.
 (2)
 Úř. věst. L 283, 29.10.2010, s. 12.
 (3)
 *
 [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]


text:
 |
 52011PC0841
 Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti /* KOM/2011/0841 v konečném znění - 2011/0414 (CNS) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Od počátku devadesátých let 20. století
 tvoří podpora jaderné bezpečnosti a dozoru nad jaderným materiálem ve
 třetích zemích podle programových složek na podporu jaderné
 bezpečnosti v rámci programů TACIS a PHARE nedílnou součást
 práce Společenství jak ve střední Evropě, tak v zemích
 bývalého Sovětského svazu. Od roku 2007 byla spolupráce v oblasti
 jaderné bezpečnosti rozšířena tak, aby zahrnovala „třetí
 země“ v rámci nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti,
 zatímco nástroj předvstupní pomoci umožnil spolupráci v oblasti
 jaderné bezpečnosti se zeměmi v procesu přistoupení k EU.
 Havárie v Černobylu v roce 1986
 zdůraznila celosvětový význam jaderné bezpečnosti. Havárie ve
 Fukušimě Daiiči v roce 2011 jen potvrdila, že je nutné i nadále
 pokračovat v úsilí o zvýšení jaderné bezpečnosti tak, aby byly
 splněny nejpřísnější možné normy. Obě havárie jasně
 poukázaly na to, že zdravotní, sociální, ekologické a hospodářské následky
 jaderné havárie se mohou projevit daleko za hranicemi daného státu a teoreticky
 i na celém světě.
 Rada Evropské unie uznala význam jaderné
 bezpečnosti ve svém usnesení z 18. června 1992 o technologických
 problémech jaderné bezpečnosti, v němž bylo zdůrazněn
 „zvláštní význam, který přikládá jaderné bezpečnosti v Evropě, a
 proto žádá členské státy a Komisi, aby jako základní a prioritní cíl
 Společenství v souvislosti se spoluprací v jaderné oblasti, zejména s
 ostatními evropskými zeměmi ... přijaly zvýšení bezpečnosti svých
 jaderných zařízení na úroveň Společenství...".
 Společenství se v roce 1999 rozhodlo
 přistoupit k Úmluvě o jaderné bezpečnosti a v roce
 2005 ke Společné úmluvě o bezpečnosti při nakládání s
 vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními
 odpady, přičemž obě úmluvy měly za cíl podpořit
 vnitrostátní opatření a mezinárodní spolupráci v této oblasti.
 Rada Evropské unie přijala dne 25.
 června 2009 směrnici 2009/71/Euratom, kterou se stanoví rámec
 Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení, jehož
 cílem je udržování a podpora trvalého zdokonalování jaderné bezpečnosti a
 dozoru nad ní. V roce 2011 Rada Evropské unie rovněž přijala
 směrnici, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a
 bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem. Tyto
 směrnice a přísné normy v oblasti jaderné bezpečnosti a
 nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem zavedené
 v Evropské unii představují názorné příklady, které mohou
 motivovat třetí země k tomu, aby přijaly podobně
 přísné normy.
 Společenství se dlouhodobě snaží o
 úzkou spolupráci s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii (MAAE)
 v souladu s kapitolou 10 Smlouvy o Euratomu jak v souvislosti
 s dozorem nad jaderným materiálem (podpora cílů kapitoly 7 hlavy II
 Smlouvy o Euratomu), tak s ohledem na jadernou bezpečnost.
 Podpora spolupráce s rozvíjejícími se ekonomikami
 v oblasti regulačních a dalších opatření a podpora postojů,
 předpisů, norem a postupů Evropské unie představují cíle
 vnější politiky strategie Evropa 2020.
 Aby mohla Evropská unie plnit svou úlohu
 globálního hráče v oblasti podpory lidské a strategické
 bezpečnosti, je nezbytné, aby Společenství disponovalo schopnostmi a
 prostředky pro reakci na problémy v oblasti jaderné bezpečnosti,


text:
radiační ochrany a dozoru v jaderné oblasti v kterékoli třetí
 zemi a těžilo přitom ze zkušeností Společenství a jeho
 členských států v této oblasti v rámci Evropské unie.
 S ohledem na výše uvedené bude navrhovaný nástroj pro spolupráci
 v oblasti jaderné bezpečnosti (INSC) pokračovat
 v činnostech započatých v devadesátých letech ve
 střední Evropě a v zemích bývalého Sovětského svazu, které
 se od roku 2007 vztahují i na „třetí země“.
 Lze očekávat, že základní motivace, která
 vedla k zahájení spolupráce se třetími zeměmi, bude aktuální
 v celém období 2014–2020. Avšak vzhledem k tomu, že hlavní projekty
 prováděné v rámci nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné
 bezpečnosti (především projekty související s nápravou
 černobylské oblasti a projekty na vylepšení jaderných elektráren) budou
 z větší části dokončeny do roku 2014, uvolní se
 finanční zdroje pro další oblasti zájmu. Za priority programu se bude
 pokládat náprava těžebních oblastí (pozůstatky těžby uranu,
 která nerespektovala základní požadavky na ochranu životního prostředí), ukládání
 vyhořelého paliva, nakládání s jaderným odpadem a vyřazování
 jaderných zařízení z provozu.
 Rovněž probíhá posun v intervencích
 Evropské unie, z technické pomoci na spolupráci. Zaměřují se na
 klíčové činnosti, jejichž cílem je zlepšit kulturu jaderné
 bezpečnosti, radiační ochranu a dozor v oblasti jaderné
 bezpečnosti.
 V rámci rámcových programů Euratomu
 podporují akce v oblasti výzkumu a inovací prevenci závažných havárií a
 zmírňování jejich následků a pomáhají zlepšovat radiační ochranu
 s cílem zvýšit kulturu bezpečnosti. Bilaterální mezinárodní smlouvy o
 spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti v rámci Euratomu lze
 také považovat za další způsob, jak přispět ke zlepšení jaderné
 bezpečnosti, radiační ochrany a bezpečnému nakládání
 s radioaktivním odpadem prostřednictvím zvýšeného úsilí
 v oblasti výzkumu a inovací s partnery ze třetích zemí.
 Poučení vyplývající z havárie ve
 Fukušimě Daiiči, bude hrát důležitou roli při zlepšování
 jaderné bezpečnosti v nadcházejících letech. Očekává se, že
 výsledky komplexních a transparentních posouzení rizik a bezpečnosti
 („zátěžových zkoušek“) jaderných elektráren v členských státech
 EU, které se nyní mají zavést i v sousedních zemích EU a
 pravděpodobně i v dalších třetích zemích, budou mít
 významný vliv na podobu, fungování, údržbu a regulaci jaderných elektráren.
 Zkušenosti získané v rámci Evropské unie budou velmi důležité pro
 třetí země.
 Spolupráce v rámci INSC musí
 doplňovat spolupráci, kterou Evropská unie provádí podle ostatních
 nástrojů rozvojové spolupráce, a přijatá opatření musí být v souladu
 s celkovým strategickým politickým rámcem Evropského společenství,
 který se týká dotčených partnerských zemí. Vzhledem k mezinárodním
 závazkům, jež se vztahují ke zlepšování jaderné bezpečnosti, by
 měla spolupráce v rámci INSC dále využívat synergií s rámcovými
 programy Euratomu, které se týkají činností v oblasti jaderného
 výzkumu a vzdělávání.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Veřejné konzultace
 V období od 26.
 listopadu 2010 do 31. ledna 2011 zorganizovala Komise veřejnou konzultaci
 o budoucím financování vnější činnosti EU. Základem tohoto
 procesu byl on-line dotazník doprovázený podkladovým dokumentem „Jak a kde
 získávat finanční prostředky pro vnější činnost EU po roce
 2013?“ zpracovaný Komisí a zaměstnanci Evropské služby pro
 vnější činnost (ESVČ). V rámci této veřejné konzultace bylo
 zasláno 220 příspěvků, což svědčí o širokém a
 rozmanitém spektru


text:
struktur, názorů a tradic existujících v oblasti
 vnější činnosti.
 Obecně řečeno z reakcí
 nevyplynula nutnost jakkoli výrazně měnit současnou strukturu
 existujících nástrojů. Objevilo se však několik sporných otázek,
 které mají význam pro INSC, a tyto otázky budou řádně zohledněny
 při přípravě nového nařízení.
 Většina respondentů
 (přibližně 70 %) potvrdila, že finanční intervence EU
 představují výraznou přidanou hodnotu v hlavních politických
 oblastech podporovaných prostřednictvím finančních nástrojů pro
 vnější činnost. Mnoho respondentů uvedlo kritérium přidané
 hodnoty EU jako hlavní hnací sílu pro budoucnost: měli za to, že EU by
 měla využít této komparativní výhody spojené s její globální
 působností, rozsáhlými odbornými znalostmi, nadnárodní povahou nebo její
 úlohou zprostředkovatele koordinace, a taktéž využít úspor z rozsahu.
 Téměř všichni respondenti (92 %) podpořili
 diferencovanější přístup, přizpůsobený situaci
 přijímající země a založený na solidních kritériích a účinném
 shromažďování údajů, jako způsob, jak zvýšit působnost
 finančních nástrojů EU.
 Přes dvě třetiny
 respondentů věří, že zájmy EU jsou v této vnější
 činnosti dostatečně zohledněny a že by vnější
 činnost měla více vycházet z hodnot a zásad EU a
 z rozvojových cílů partnerských zemí. Naproti tomu menšina
 respondentů se domnívá, že vnější činnost EU by se měla
 více soustředit na vlastní zájmy Evropské unie v globální ekonomice,
 především pak ve vztahu k rozvíjejícím se ekonomikám.
 Převažující většina respondentů
 vyjádřila podporu tomu, aby se budoucích nástroje a provádění
 projektů/programů více zaměřily na monitorovací a
 hodnotící systémy.
 S ohledem na způsoby, jak zvýšit viditelnost
 vnějšího financování EU, podporuje většina zúčastněných
 stran více snahy v oblasti informačních a komunikačních
 činností, především v přijímacích zemích, avšak ukazuje se,
 že viditelnosti EU lze lépe docílit prostřednictvím účinných politik,
 strategií a přítomnosti ve třetích zemích než pomocí dalších
 výdajů v oblasti komunikace.
 Respondenti rovněž vyjádřili značnou
 podporu myšlence upevnění koordinační role EU mezi dalšími
 dárci a zajištění větší viditelnosti EU prostřednictvím
 zúčastněných partnerů.
 Posouzení dopadů
 Komise provedla posouzení dopadů, které
 prozkoumalo čtyři následující možnosti:
 (a)
 Žádná další akce EU (žádný nástroj na podporu
 spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti). Určité aktivity v rámci
 spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti by mohly být zahrnuty
 v nástrojích geografické spolupráce a jako takové realizovány.
 V tomto případě by však mohlo dojít ke komplikacím s právním
 základem a neuspokojivým prováděním kvůli vysoce technické povaze
 problému.
 (b)
 „Žádná změna“ (spolupráce se třetími
 zeměmi bude pokračovat podle stávajícího nařízení INSC). Tato
 možnost by neumožnila zapracovat do nařízení nové zkušenosti, revizi
 územního rozsahu a nastavit do nařízení kritéria spolupráce a priority.
 Příležitost zlepšit provádění a efektivnost nařízení by tak
 zůstala nevyužita.
 (c)
 Změna nařízení INSC. Pozměněné
 nařízení by mohlo umožnit revizi místní oblasti působnosti tak, aby
 byly do nařízení začleněny všechny třetí země
 (včetně těch, na které se v současnosti vztahuje nástroj
 předvstupní pomoci) a aby byly specifikovány priority a kritéria
 spolupráce. To by vedlo ke zjednodušení a účinnějšímu provádění,
 než je tomu u současného nařízení.
 (d)
 Nový nástroj, který by pokrýval současný rámec
 INSC a také část oblasti působnosti stávajícího nástroje stability.
 Tím by byl zajištěn jednotný přístup k jaderné bezpečnosti,
 zabezpečení a dozoru v této oblasti (tzv. „3S“: safety, security a


text:
safeguards); avšak tento přístup by vyžadoval dvojí právní základ
 (Smlouvu o Euratomu a Smlouvu o fungování Evropské unie). Dvojí právní základ
 by pravděpodobně vedl ke složitějšímu provádění a zachoval
 by nutnost úzké spolupráce s ostatními činnostmi v oblasti snižování rizik
 (chemických i biologických).
 Jako preferovaná se ukázala třetí
 možnost, změna nařízení. Ve srovnání s možnostmi „žádná
 změna“ a „nový nástroj“ totiž umožní kontinuitu a využít zkušeností
 ověřeného systému a zároveň vyřeší mnoho problémů,
 které se objevily, včetně lepšího vhledu do limitů intervencí.
 To spolu s využitím jediného právního základu (v porovnání s možností
 „nový nástroj“) zjednoduší provádění nařízení.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Právní základ současného nařízení
 INSC tvoří Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou
 energii („Smlouva o Euratomu“), především pak článek 203 této
 smlouvy. Vzhledem k legislativnímu rámci pro jadernou bezpečnost na
 úrovni EU a ke skutečnosti, že pozměněná oblast působnosti
 nevyžaduje změnu právního základu, by tomu tak mělo být i
 v případě budoucího nařízení.
 Subsidiarita a proporcionalita
 S 27 členskými státy, které konají
 v rámci společných politik a strategií, má pouze samotná EU
 dostatečnou váhu na to, aby mohla reagovat na celosvětové výzvy,
 zatímco akce členských států mohou být jen omezené a roztříštěné
 a jejich projekty často nemají dostatečně velký rozsah na to,
 aby mohly dosáhnout udržitelné změny v této oblasti. Tato velká váha
 také předurčuje EU k vedení politického dialogu
 s partnerskými vládami.
 EU je v jedinečně neutrálním a
 nestranném postavení, aby mohla jménem členských států a spolu
 s nimi podniknout vnější činnosti, které pozvednou její
 důvěryhodnost v zemích, kde působí. Má nejlepší
 předpoklady v celosvětovém měřítku převzít vedoucí
 úlohu jménem svých občanů v dané oblasti.
 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Komise navrhuje přidělit na období
 2014–2020 70 miliard EUR na vnější nástroje[1].
 Finanční příděly vyhrazené pro INSC na období od roku 2014
 do roku 2020 tvoří celkem 631,1 milionu EUR (560 milionů EUR v cenách
 z roku 2011). Orientační rozpočtové závazky INSC pro jednotlivé roky
 jsou uvedeny v následující tabulce.
 Rok || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 Finanční příděly INSC (v milionech EUR) || 84,9 || 86,6 || 88,3 || 90,1 || 91,9 || 93,7 || 95,6 || 631,1
 Orientační rozdělení finančních
 přídělů pro konkrétní cíle je uvedeno v legislativním finančním
 výkazu.
 5. NEPOVINNÉ PRVKY
 Zjednodušení
 Články horizontální povahy byly
 vypuštěny, jelikož se na ně vztahuje nařízení č. ... /....,
 /...., kterým se stanoví společná prováděcí pravidla pro nástroje na
 financování vnějších vztahů.
 Aby se zjednodušilo plánování a provádění
 INSC, obsahuje příloha nařízení definici kritérií pro spolupráci a
 tematické i územní priority pro výběr projektů spolupráce.
 Vysvětlení hlavních
 článků nařízení a změn oproti současné
 podobě INSC
 HLAVA I – Cíle
 Článek 1
 – Předmět a oblast působnosti
 Článek 1 stanoví cíle a oblast
 působnosti nařízení. Nařízení se bude vztahovat na všechny
 třetí země (jak je podrobněji vysvětleno v příloze).
 Jsou stanoveny tři základní cíle:
 (a) podpora účinné kultury jaderné
 bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné
 bezpečnosti a radiační ochrany;
 (b) zodpovědné a bezpečné nakládání
 s vyhořelým palivem a


text:
radioaktivním odpadem, vyřazování
 zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a
 jaderných zařízení;
 (c) zavedení rámců a metod pro
 provádění účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve
 třetích zemích.
 Oproti současnému nařízení INSC je
 prezentace zjednodušená. Články 1 a 2 současného INSC byly
 sloučeny. Článek definuje hlavní oblasti spolupráce, zatímco
 v příloze jsou uvedena konkrétní opatření.
 HLAVA II – Programování
 a orientační rozdělení finančních prostředků
 Článek 2 – Strategické dokumenty
 Tento článek stanoví, že víceleté
 strategické dokumenty představují hlavní základ pro spolupráci, který
 určuje strategii Unie pro spolupráci v rámci nařízení.
 Článek 3 – Víceleté orientační
 programy
 Tento článek ukládá, že víceleté
 orientační programy stanoví prioritní oblasti vybrané pro financování,
 konkrétní cíle, očekávané výsledky, ukazatele výkonnosti a orientační
 finanční příděly.
 HLAVA III –
 Provádění
 Tato hlava byla značně zjednodušena,
 jelikož článek 4 stanoví, že rozhodnutí jsou prováděna v souladu
 s nařízením č. ... /...., kterým se stanoví společná
 prováděcí pravidla pro nástroje na financování vnějších vztahů.
 HLAVA IV –
 Závěrečná ustanovení
 Tato hlava
 přináší definici finanční referenční částky (článek 7)
 a vstup v platnost (článek 8).
 PŘÍLOHA
 Příloha týkající se podporovaných specifických
 opatření a kritérií vztahujících se ke spolupráci v oblasti
 jaderné bezpečnosti byla zahrnuta proto, aby se ještě více
 zjednodušilo znění nařízení a jeho provádění tím, že se vymezí
 oblasti spolupráce, technická a místní oblast působnosti, kritéria pro
 spolupráci a priority.
 Podle tohoto návrhu může být příloha
 pozměněna jednodušším postupem, než by bylo zapotřebí pro
 změnu nařízení jako celku (článek 5 nařízení).
 Příloha vymezuje specifická opatření
 podporovaná nařízením (revidované znění současného INSC
 s novým vymezením oblastí spolupráce), kritéria pro spolupráci se
 třetími zeměmi v oblasti jaderné bezpečnosti, priority a
 koordinaci. Kritéria spolupráce zohledňují a v zásadě dodržují
 kritéria navrhovaná Radou v roce 2008.
 2011/0414 (CNS)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY
 kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci
 v oblasti jaderné bezpečnosti
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o založení Evropského
 společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 203 této
 smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],
 v souladu se zvláštním legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Toto nařízení představuje jeden z
 nástrojů poskytujících přímou podporu vnějším politikám Evropské
 unie a nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady
 č. 300/2007 ze dne 19. února 2007, kterým se zřizuje nástroj pro
 spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti[3],
 jehož platnost vyprší 31. prosince 2013.
 (2)
 Evropská unie je významným poskytovatelem
 hospodářské, finanční, technické, humanitární a makroekonomické
 pomoci třetím zemím. Stávající nařízení je součástí rámce
 navrženého pro plánování spolupráce a poskytování pomoci s cílem
 podpořit prosazování vysoké úrovně jaderné bezpečnosti,
 radiační ochrany a uplatňování účinných a efektivních záruk
 v oblasti jaderného materiálu ve třetích zemích.
 (3)
 Havárie v Černobylu v roce 1986
 zdůraznila celosvětový význam jaderné bezpečnosti. Havárie ve
 Fukušimě-Daiiči v roce 2011 jen potvrdila, že je nutné i nadále
 pokračovat v úsilí o zlepšení jaderné bezpečnosti tak, aby byly
 splněny přísnější možné normy. Aby bylo možné vytvořit
 bezpečnostní podmínky nezbytné k tomu, aby byla odstraněny
 rizika pro život a zdraví obyvatelstva, mělo by mít Evropské
 společenství