text:
A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[6],
 v souladu s řádným legislativním postupem[7],
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Volný pohyb bezpečných a
 zdravých potravin je důležitým hlediskem vnitřního trhu
 a významně přispívá ke zdraví a blahu občanů, jakož i
 k jejich sociálním a ekonomickým zájmům. Rozdíly mezi
 vnitrostátními právními předpisy týkajícími se posuzování bezpečnosti
 a povolování nových potravin mohou být překážkou jejich volného
 pohybu, a mohou tak vytvářet nerovné podmínky hospodářské
 soutěže.
 (2) Při provádění
 politik Unie v oblasti potravin by měla být zajištěna vysoká
 úroveň ochrany lidského zdraví a zájmů spotřebitelů a také
 účinné fungování vnitřního trhu, přičemž by měla být
 zaručena také transparentnost.
 (3) Pravidla Unie pro nové
 potraviny byla stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 258/97[8]
 a v nařízení Komise (ES) č. 1852/2001[9].
 Uvedená pravidla musí být aktualizována, aby se zjednodušila stávající
 povolovací řízení a aby byl zohledněn nedávný vývoj práva Unie.
 V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie by měla
 být nařízení (ES) č. 258/97 a (ES) č. 1852/2001
 zrušena a nařízení (ES) č. 258/97 by mělo být
 nahrazeno tímto nařízením.
 (4) Potraviny určené pro
 technologické použití a geneticky modifikované potraviny by do oblasti
 působnosti tohoto nařízení spadat neměly, jelikož se na ně
 již vztahují jiná pravidla Unie. Z oblasti působnosti tohoto nařízení
 by proto měly být vyňaty geneticky modifikované potraviny
 spadající do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a
 Rady (ES) č. 1829/2003[10],
 enzymy spadající do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu
 a Rady (ES) č. 1332/2008[11],
 potraviny používané výhradně jako potravinářské přídatné látky
 spadající do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady
 (ES) č. 1333/2008[12],
 aromata spadající do oblasti působnosti nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008[13] a extrakční
 rozpouštědla spadající do oblasti působnosti směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/32/ES[14].
 (5) Stávající kategorie nových
 potravin stanovené v článku 1 nařízení (ES) č. 258/97 by
 měly být vyjasněny a aktualizovány tak, že se nahradí odkazem na
 obecnou definici potraviny stanovenou v článku 2 nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002[15].
 (6) Za účelem zajištění
 návaznosti na pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 258/97 by se
 měla jako kritérium pro určování novosti potravin zachovat
 skutečnost, že se tyto potraviny v Unii ve významné míře
 nepoužívaly k lidské spotřebě před vstupem uvedeného
 nařízení v platnost, tj. 15. květnem 1997. Za používání v Unii
 by se mělo považovat rovněž používání v členských
 státech bez ohledu na den přistoupení jednotlivých členských
 států k Unii.
 (7) Nové technologie používané
 při postupech produkce potravin mohou mít dopad na potraviny, a tedy i na
 jejich bezpečnost. Proto by se mělo také vyjasnit, že potravina by se
 měla považovat za novou potravinu, pokud se na uvedenou potravinu uplatní
 výrobní postup, který se v Unii k produkci potravin dříve nepoužíval, nebo
 pokud potravina obsahuje umělé nanomateriály podle definice v čl. 2
 odst. 2 písm. t) nařízení Evropského parlamentu


text:
a Rady (EU) č.
 1169/2011[16]
 nebo z nich sestává.
 (8) Na vitaminy, minerální látky
 a jiné látky, které jsou určené k použití v doplňcích stravy nebo
 které mají být přidávány do potravin, včetně počáteční
 a pokračovací kojenecké výživy, obilných a ostatních příkrmů pro
 kojence a malé děti, potravin pro zvláštní léčebné účely a
 náhrad celodenní stravy pro regulaci hmotnosti, se vztahují pravidla stanovená
 ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES[17], nařízení
 Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006[18] a v nařízení
 Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013[19]. Uvedené látky by rovněž
 měly být posuzovány v souladu s pravidly stanovenými v tomto
 nařízení, pokud spadají do definice nových potravin stanovené v tomto
 nařízení.
 (9) Významná změna výrobního
 postupu u látky, která se používá v souladu se směrnicí 2002/46/ES,
 nařízením (ES) č. 1925/2006 nebo nařízením (EU) č.
 609/2013, nebo změna velikosti částic této látky, například
 prostřednictvím nanotechnologie, může mít dopad na potraviny, a tedy
 i na jejich bezpečnost. Uvedená látka by se proto měla považovat za
 novou potravinu podle tohoto nařízení a měla by být nejprve znovu
 přehodnocena v souladu s tímto nařízením a poté v souladu s
 příslušnými specifickými právními předpisy.
 (10) Pokud se potravina před
 15. květnem 1997 používala výlučně jako doplněk stravy nebo
 jeho složka podle definice v čl. 2 písm. a) směrnice 2002/46/ES,
 mělo by být povoleno uvádět ji po uvedeném datu na trh v Unii k
 témuž použití, aniž by se pro účely tohoto nařízení považovala
 za novou potravinu. Toto používání jako doplněk stravy nebo jako jeho
 složka by však nemělo být bráno v úvahu v případě
 posouzení, zda se potravina používala ve významné míře k lidské
 spotřebě v Unii před 15. květnem 1997. Na způsoby
 používání dotčené potraviny jiné než jako doplněk stravy nebo jako
 jeho složka by se proto mělo vztahovat toto nařízení.
 (11) Uvádění tradičních
 potravin ze třetích zemí na trh v Unii by mělo být zjednodušeno,
 pokud byla prokázána historie bezpečného používání jako potraviny ve
 třetí zemi. Uvedené potraviny by měly být konzumovány ve třetí
 zemi po dobu nejméně 25 let jako součást obvyklé výživy velké
 části obyvatelstva dané země. Historie bezpečného používání jako
 potraviny by neměla zahrnovat nepotravinářské používání ani
 používání, které nesouvisí s běžnou výživou.
 (12) Mělo by se objasnit, že
 potraviny ze třetích zemí, které se v Unii považují za nové potraviny, by
 se měly považovat za tradiční potraviny ze třetích zemí pouze
 tehdy, pokud pocházejí z prvovýroby podle definice v článku 3
 nařízení (ES) č. 178/2002, bez ohledu na to, zda se jedná o
 zpracované či nezpracované potraviny. Z toho vyplývá, že pokud byl u
 potraviny uplatněn nový výrobní postup nebo pokud potravina obsahuje
 umělé nanomateriály podle definice v čl. 2 odst. 2 písm. t)
 nařízení (EU) č. 1169/2011 nebo z nich sestává, neměla by se již
 považovat za tradiční potravinu.
 (13) Potraviny vyrobené ze složek
 potravin, které nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení,
 zejména změnou složek potravin, jejich složení nebo obsahu, by neměly
 být považovány za nové potraviny. Změny složky potravin, například
 selektivní extrakty nebo používání jiných

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
částí rostliny, které nebyly dosud
 v Unii ve významné míře používány k lidské spotřebě,
 by však měly nadále spadat do oblasti působnosti tohoto
 nařízení.
 (14) V případě, kdy by se
 na produkt s přihlédnutím ke všem jeho vlastnostem mohla vztahovat
 definice „léčivého přípravku“ stanovená v čl. 1 odst. 2
 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES[20] a zároveň
 definice produktu, na nějž se vztahuje toto nařízení, použije se
 uvedená směrnice. Stanoví-li tedy členský stát v souladu se
 směrnicí 2001/83/ES, že produkt je léčivým přípravkem, může
 omezit v souladu s právem Unie uvádění tohoto produktu na trh.
 Kromě toho jsou léčivé přípravky vyloučeny z definice
 potraviny stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 178/2002, a
 proto by neměly spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení.
 (15) Komisi by měly být
 svěřeny prováděcí pravomoci k tomu, aby mohla rozhodnout o tom,
 zda se na určitou potravinu vztahuje definice nové potraviny, a zda se
 tedy na ni použijí pravidla pro nové potraviny stanovená v tomto nařízení.
 (16) Určení, zda se potravina
 v Unii před 15. květnem 1997 ve významné míře
 používala k lidské spotřebě, by se mělo zakládat na
 informacích předložených provozovateli potravinářských podniků
 a případně podložených jinými informacemi, které jsou
 k dispozici v členských státech. Provozovatelé
 potravinářských podniků by měli konzultovat členské státy v
 případě, že nemají jistotu, jaký status má potravina, kterou hodlají
 uvést na trh. Nejsou-li k dispozici žádné informace o lidské
 spotřebě před 15. květnem 1997 nebo jsou-li tyto informace
 nedostatečné, měl by být pro shromažďování těchto
 informací stanoven jednoduchý a transparentní postup za účasti
 Komise, členských států a provozovatelů
 potravinářských podniků. Komisi by měly být svěřeny
 prováděcí pravomoci k tomu, aby mohla určit procedurální kroky tohoto
 konzultačního postupu.
 (17) Nové potraviny by měly
 být povoleny a používány pouze tehdy, pokud splňují kritéria
 stanovená v tomto nařízení. Nové potraviny by měly být
 bezpečné a jejich používání by nemělo spotřebitele uvádět v
 omyl. Pokud je tedy nová potravina určena k tomu, aby nahradila jinou
 potravinu, neměla by se od uvedené potraviny lišit tak, aby byla pro
 spotřebitele z hlediska výživy méně prospěšná.
 (18) Nové potraviny by neměly
 být uváděny na trh ani používány v potravinách k lidské
 spotřebě, pokud nejsou zařazeny na seznam Unie pro nové
 potraviny, které byly povoleny k uvádění na trh v Unii (dále jen „seznam
 Unie“). Proto je vhodné zřídit prostřednictvím prováděcího aktu
 seznam nových potravin Unie, a sice tím způsobem, že nové potraviny, které
 již byly povoleny nebo oznámeny v souladu s článkem 4, 5 nebo 7
 nařízení (ES) č. 258/97, se zařadí na seznam Unie,
 včetně veškerých stávajících podmínek povolení. Jelikož uvedené nové
 potraviny již byly hodnoceny z hlediska bezpečnosti, jsou vyráběny a
 uváděny na trh v Unii v souladu s právními předpisy a
 nepředstavovaly riziko pro zdraví v minulosti, měl by se pro
 počáteční zřízení seznamu Unie použít poradní postup.
 (19) Je vhodné povolovat nové
 potraviny tím, že se aktualizuje seznam Unie na základě kritérií a
 postupů stanovených v tomto nařízení. Měl by být zaveden postup,
 který bude účinný, časově omezený a transparentní. Pokud jde


text:
o
 tradiční potraviny ze třetích zemí, které mají historii bezpečného
 používání, je vhodné stanovit rychlejší a zjednodušený postup aktualizace
 seznamu Unie, pokud nebyly vzneseny odůvodněné námitky týkající se
 bezpečnosti. Jelikož aktualizace seznamu Unie znamená uplatňování
 kritérií stanovených v tomto nařízení, měly by být Komisi
 svěřeny související prováděcí pravomoci.
 (20) Měla by být také
 stanovena kritéria pro hodnocení bezpečnostních rizik, která mohou nové
 potraviny představovat. S cílem zajistit harmonizované vědecké
 posouzení nových potravin by toto posouzení měl provádět Evropský úřad
 pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“ nebo „úřad EFSA“).
 (21) Pokud jde o možné používání
 nanomateriálů pro použití v potravinách, dospěl EFSA ve svém
 stanovisku ze dne 6. dubna 2011[21]
 nazvaném „Pokyny týkající se posouzení rizik využití nanovědy a
 nanotechnologií v potravinovém a krmivovém řetězci“ k závěru, že
 jsou k dispozici pouze omezené informace o aspektech nanotoxikokinetiky a
 toxikologie umělých nanomateriálů a že stávající metody pro zkoušení
 toxicity mohou vyžadovat metodické úpravy. S cílem lépe posoudit bezpečnost
 nanomateriálů pro použití v potravinách vyvíjí Komise zkušební metody,
 které zohlední specifické vlastnosti umělých nanomateriálů.
 (22) Když je nová potravina
 povolena a zařazena na seznam Unie, měla by mít Komise pravomoc
 zavést požadavky monitorování po uvedení na trh, aby bylo možné sledovat
 používání této povolené nové potraviny, a zajistit tak, že je používána v
 bezpečných mezích stanovených v posouzení bezpečnosti provedeném
 úřadem EFSA.
 (23) Za zvláštních okolností je za
 účelem podpory výzkumu a vývoje, a tím i inovací,
 v zemědělsko-potravinářském průmyslu vhodné chránit
 investice inovátorů do shromažďování informací a údajů
 poskytovaných na podporu žádosti o povolení nové potraviny předložené v souladu
 s tímto nařízením. Nově vytvořené vědecké
 důkazy a údaje, které jsou předmětem průmyslového
 vlastnictví, poskytnuté na podporu žádosti o zařazení nové potraviny na
 seznam Unie by měly být chráněny. Tyto informace a údaje by po
 určitou omezenou dobu neměly být bez souhlasu původního žadatele
 použity ve prospěch dalšího žadatele. Ochrana vědeckých údajů
 poskytnutých jedním žadatelem by ostatním žadatelům neměla bránit
 v úsilí o zařazení určitého produktu na seznam Unie na
 základě jejich vlastních vědeckých údajů nebo na základě
 odkazu na chráněné údaje se souhlasem původního žadatele.
 Pětileté období ochrany údajů, které bylo uděleno původnímu
 žadateli, by však nemělo být prodlužováno v důsledku udělení ochrany
 údajů dalším žadatelům.
 (24) Na nové potraviny se vztahují
 obecné požadavky na označování stanovené v nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 o poskytování informací o potravinách
 spotřebitelům a další příslušné požadavky na označování
 stanovené v právních předpisech Unie týkajících se potravin.
 V určitých případech může být nezbytné poskytnout
 dodatečné informace pro účely označení, zejména pokud jde
 o popis potraviny, její zdroj nebo její podmínky použití, aby se
 zajistilo, že spotřebitelé budou dostatečně informováni o povaze
 nové potraviny.
 (25) U žádostí, které byly
 předloženy podle nařízení (ES) č. 258/97 před datem
 použitelnosti tohoto nařízení, by postupy pro posouzení rizik a povolování
 měly být dokončeny v souladu s tímto nařízením. Kvůli
 objasnění definice nové potraviny stanovené v tomto nařízení a pro
 zvýšení právní jistoty by kromě toho mělo být v zásadě povoleno,
 aby potravina, která byla uvedena na trh


text:
v souladu s předpisy v den
 použitelnosti tohoto nařízení, směla být uváděna na trh do té
 doby, než bude dokončeno posouzení rizik a povolovací řízení. Proto
 by měla být stanovena přechodná pravidla, aby se zajistil hladký
 přechod na pravidla stanovená tímto nařízením.
 (26) Členské státy by
 měly stanovit pravidla pro ukládání sankcí použitelná v případě
 porušení ustanovení tohoto nařízení a měly by přijmout veškerá
 opatření nezbytná k zajištění jejich provádění. Tyto sankce by
 měly být účinné, přiměřené a odrazující.
 (27) Za účelem zajištění
 jednotných podmínek provádění tohoto nařízení, pokud jde o
 aktualizaci seznamu Unie doplněním tradiční potraviny ze třetí
 země v případě, že nebyly předloženy žádné
 odůvodněné námitky týkající se bezpečnosti, by Komisi měly
 být svěřeny prováděcí pravomoci.
 (28) Prováděcí pravomoci
 týkající se definice nových potravin, konzultačního postupu pro
 určení statusu nových potravin, jiných aktualizací seznamu Unie,
 vypracovávání a předkládání žádostí nebo oznámení za účelem
 zařazení potravin na seznam Unie, způsobů kontroly platnosti
 žádostí nebo oznámení, důvěrného zacházení a přechodných
 ustanovení by měly být vykonávány
 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. 182/2011[22].
 (29) Jelikož cíle tohoto
 nařízení, totiž stanovení pravidel pro uvádění nových potravin na trh
 v Unii, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských
 států, ale může jich být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie
 přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou
 v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou
 proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto
 nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Kapitola I
 Předmět, oblast působnosti a definice
 Článek 1
 Předmět a oblast působnosti
 1. Toto nařízení stanoví pravidla
 pro uvádění nových potravin na trh v Unii, aby se zajistilo účinné
 fungování vnitřního trhu a zároveň vysoká úroveň ochrany
 lidského zdraví a zájmů spotřebitelů.
 2. Toto nařízení se nepoužije na:
 a) geneticky modifikované potraviny
 spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1829/2003;
 b) potraviny, pokud se používají jako:
 i) potravinářské enzymy spadající do
 oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1332/2008;
 ii) potravinářské přídatné látky
 spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1333/2008;
 iii) potravinářská aromata spadající do
 oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1334/2008;
 iv) extrakční rozpouštědla
 používaná při produkci potravin nebo složek potravin nebo k ní určená
 a spadající do oblasti působnosti směrnice 2009/32/ES;
 c) potraviny spadající do oblasti
 působnosti směrnice Rady XXX/XX/EU [o uvádění potravin získaných
 ze zvířecích klonů na trh].
 Článek 2
 Definice
 1. Pro účely tohoto nařízení
 se použijí definice stanovené v článcích 2 a 3 nařízení (ES)
 č. 178/2002.
 2. Použijí
 se rovněž tyto definice :
 a) „novými
 potravinami“ se rozumí veškeré potraviny, které se ve významné míře
 nepoužívaly k lidské spotřebě v Unii před 15. květnem
 1997, bez ohledu na den přistoupení jednotlivých členských států
 k Unii, a patří mezi ně konkrétně:
 i) potraviny, u nichž se používá nový
 výrobní postup, který se v Unii před 15. květnem 1997
 k produkci potravin nepoužíval, pokud tento výrobní postup způsobuje
 významné změny složení nebo struktury potraviny, jež mají vliv na její
 výživovou hodnotu, metabolizaci nebo množství nežádoucích látek;
 ii)


text:
potraviny, které obsahují „umělé
 nanomateriály“ podle definice v čl. 2 odst. 2 písm. t) nařízení (EU)
 č. 1169/2011 nebo z nich sestávají;
 iii) vitaminy, minerální látky a jiné látky
 používané v souladu se směrnicí 2002/46/ES, nařízením (ES) č.
 1925/2006 nebo nařízením (EU) č. 609/2013, pokud:
 –
 u nich byl uplatněn výrobní postup uvedený v
 bodě i) tohoto odstavce, nebo
 –
 se jedná o látky, které obsahují „umělé
 nanomateriály“ podle definice v čl. 2 odst. 2 písm. t) nařízení (EU)
 č. 1169/2011 nebo z nich sestávají;
 iv) potraviny používané výlučně
 jako doplňky stravy v Unii před 15. květnem 1997, pokud
 jsou určeny k použití v jiných potravinách, než jsou doplňky stravy
 podle definice v čl. 2 písm. a) směrnice 2002/46/ES;
 b) „tradiční potravinou ze třetí
 země“ se rozumí nová potravina, jiná než nové potraviny uvedené v
 písm. a) bodech i) až iii), která pochází z prvovýroby a má ve třetí zemi
 historii bezpečného používání jako potravina;
 c) „historií bezpečného používání jako
 potraviny ve třetí zemi“ se rozumí skutečnost, že bezpečnost
 dané potraviny byla potvrzena údaji o jejím složení
 a zkušenostmi s jejím soustavným používáním v obvyklé
 výživě velké části obyvatelstva třetí země po dobu
 alespoň 25 let před oznámením podle článku 13;
 d) „žadatelem“ se rozumí členský stát,
 třetí země nebo zúčastněná strana, které mohou zastupovat
 několik zúčastněných stran a které předložily Komisi žádost
 v souladu s článkem 9 nebo 15 nebo oznámení v souladu s článkem 13;
 e) „platnou žádostí“ a „platným oznámením“
 se rozumí žádost nebo oznámení, které spadají do oblasti působnosti tohoto
 nařízení a obsahují informace požadované pro účely posouzení rizik a
 povolovacího řízení.
 Článek 3
 Prováděcí pravomoci týkající se definice nových potravin v čl. 2
 odst. 2 písm. a)
 S cílem zajistit jednotné provádění
 tohoto nařízení může Komise prostřednictvím prováděcích
 aktů rozhodnout, zda se na konkrétní potravinu vztahuje definice nových
 potravin, jak je stanovena v čl. 2 odst. 2 písm. a).
 Tyto prováděcí akty se přijmou
 přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 3.
 Článek 4
 Postup pro určování statusu nových potravin
 1. Provozovatelé potravinářských
 podniků ověří, zda potravina, kterou hodlají uvést na trh
 v Unii, spadá do oblasti působnosti tohoto nařízení či
 nikoli.
 2. V případě, že si
 provozovatelé potravinářských podniků nejsou jisti, zda potravina,
 kterou hodlají uvést na trh v Unii, spadá do oblasti působnosti
 tohoto nařízení či nikoli, konzultují členský stát. V uvedeném
 případě poskytnou provozovatelé potravinářských podniků na
 vyžádání nezbytné informace členskému státu, aby mu umožnili určit
 zejména rozsah, v jakém se daná potravina v Unii používala k lidské
 spotřebě před 15. květnem 1997.
 3. Komise může
 prostřednictvím prováděcích aktů určit procedurální kroky
 konzultačního postupu stanoveného v odstavci 2.
 Tyto prováděcí akty se přijmou
 přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 3.
 Kapitola II
 Požadavky týkající se uvádění nových potravin
 na trh v Unii
 Článek 5
 Seznam nových potravin Unie
 1. Komise zřídí a aktualizuje
 seznam Unie pro nové potraviny, které byly povoleny k uvádění na trh v
 Unii v souladu s články 6, 7 a 8 (dále jen „seznam Unie“).
 2. Pouze nové potraviny


text:
povolené a
 zařazené na seznam Unie smějí být jako takové uváděny na trh
 Unie a používány v potravinách nebo na jejich povrchu za podmínek použití v
 něm uvedených.
 Článek 6
 Obecné podmínky pro zařazování
 nových potravin na seznam Unie
 Komise povolí novou potravinu a zařadí ji
 na seznam Unie pouze tehdy, pokud splňuje tyto podmínky:
 a) na základě dostupných
 vědeckých důkazů nepředstavuje žádné bezpečnostní
 riziko pro lidské zdraví;
 b) její použití neuvádí
 spotřebitele v omyl;
 c) je-li určena k tomu, aby
 nahradila jinou potravinu, neodlišuje se od uvedené potraviny tak, aby její
 běžná spotřeba byla pro spotřebitele z hlediska výživy
 méně prospěšná.
 Článek 7
 Počáteční zřízení seznamu Unie
 Prostřednictvím prováděcího aktu
 zřídí Komise do ...[23]
 seznam Unie tak, že na něj zařadí nové potraviny povolené nebo
 oznámené podle článků 4, 5 nebo 7
 nařízení (ES) č. 258/97, včetně všech
 stávajících podmínek povolení.
 Tento prováděcí akt se přijme
 poradním postupem podle čl. 27 odst. 2.
 Článek 8
 Obsah seznamu Unie
 1. Komise povolí novou potravinu a
 aktualizuje seznam Unie v souladu s pravidly stanovenými v:
 a) článcích 9, 10 a 11 a
 případně v souladu s článkem 25; nebo
 b) článcích 13 až 18.
 2. Povolení nové potraviny a
 aktualizace seznamu Unie podle odstavce 1 sestává z jednoho z těchto
 prvků:
 a) doplnění nové potraviny na seznam
 Unie;
 b) odstranění nové potraviny ze seznamu
 Unie;
 c) doplnění, odstranění nebo
 změna podmínek, specifikací nebo omezení souvisejících
 se zařazením nové potraviny na seznam Unie.
 3. Položka
 pro novou potravinu v seznamu Unie podle odstavce 2 musí podle situace
 zahrnovat:
 a) specifikaci
 nové potraviny;
 b) podmínky, za kterých smí být nová
 potravina používána, aby se zamezilo zejména možným nežádoucím
 účinkům u konkrétních skupin obyvatelstva, překročení
 maximálních limitů pro příjem a riziku v případě
 nadměrné konzumace;
 c) dodatečné zvláštní požadavky na
 označování sloužící k tomu, aby byl konečný spotřebitel
 informován o veškerých specifických vlastnostech nebo znacích dané potraviny,
 jako je její složení, výživová hodnota nebo výživové účinky a zamýšlené
 použití potraviny, kvůli nimž nová potravina již není rovnocenná stávající
 potravině, nebo o zdravotních důsledcích pro konkrétní skupiny
 obyvatelstva;
 d) požadavek monitorování po uvedení na trh
 v souladu s článkem 23.
 Kapitola III
 Povolovací řízení pro nové potraviny
 Oddíl I
 Obecná pravidla
 Článek 9
 Řízení pro účely povolení uvedení nové potraviny na trh v Unii a
 aktualizace seznamu Unie
 1. Řízení pro účely povolení
 uvedení nové potraviny na trh v Unii a aktualizace seznamu Unie stanovené v
 článku 8 je zahájeno buď z podnětu Komise, nebo na základě
 žádosti předložené Komisi žadatelem.
 Žádost musí obsahovat:
 a) název a popis nové potraviny;
 b) složení nové potraviny;
 c) vědecké důkazy prokazující, že
 nová potravina nepředstavuje bezpečnostní riziko pro lidské zdraví;
 d) případně návrh podmínek použití
 a návrh zvláštních požadavků na označování, které neuvádějí
 spotřebitele v omyl.
 2. Komise může požádat úřad
 EFSA o stanovisko v případě, že aktualizace seznamu může mít
 vliv na lidské zdraví.
 3. Řízení pro účely povolení
 uvedení nové potraviny na trh v Unii a aktualizace seznamu Unie stanovené v
 článku 8 je ukončeno přijetím


text:
prováděcího aktu v souladu s
 článkem 11.
 4. Odchylně od odstavce 3
 může Komise toto povolovací řízení v jakékoli fázi ukončit
 a upustit od aktualizace, pokud se domnívá, že tato aktualizace není
 odůvodněná.
 Komise případně zohlední názory
 členských států, stanovisko úřadu EFSA a jakékoli další
 legitimní faktory důležité pro posuzovanou aktualizaci.
 V těchto případech informuje Komise
 přímo žadatele a všechny členské státy a uvede důvody, proč
 aktualizaci nepovažuje za odůvodněnou.
 5. Žadatel smí svou žádost uvedenou v
 odstavci 1 stáhnout kdykoli před přijetím stanoviska EFSA uvedeného v
 odstavci 2, a tím se ukončí řízení pro účely povolení nové
 potraviny a aktualizace seznamu Unie.
 Článek 10
 Stanovisko EFSA
 1. Pokud si Komise vyžádá stanovisko
 úřadu EFSA, předá úřadu EFSA platnou žádost. EFSA přijme
 své stanovisko do devíti měsíců ode dne přijetí platné žádosti.
 Při posuzování bezpečnosti nových
 potravin zváží EFSA podle situace tyto skutečnosti:
 a) zda je dotčená nová potravina
 bezpečná jako potravina ze srovnatelné kategorie potravin, která již
 existuje na trhu v Unii;
 b) zda složení nové potraviny
 a podmínky jejího použití nepředstavují bezpečnostní riziko pro
 lidské zdraví v Unii.
 2. EFSA zašle své stanovisko Komisi,
 členským státům a případně žadateli.
 3. Pokud EFSA od žadatele požaduje
 dodatečné informace, lze devítiměsíční lhůtu uvedenou
 v odstavci 1 v řádně odůvodněných
 případech prodloužit.
 Po konzultaci s žadatelem určí EFSA
 lhůtu, během níž mohou být uvedené dodatečné informace
 poskytnuty, a informuje Komisi o požadované dodatečné
 lhůtě.
 Pokud Komise nevznese námitku během osmi
 pracovních dní ode dne, kdy byla úřadem EFSA informována,
 devítiměsíční lhůta uvedená v odstavci 1 se automaticky
 prodlužuje o uvedenou dodatečnou lhůtu. Komise o uvedeném
 prodloužení informuje členské státy.
 4. Pokud nejsou dodatečné
 informace uvedené v odstavci 3 zaslány úřadu EFSA během
 dodatečné lhůty podle téhož odstavce, dokončí EFSA své
 stanovisko na základě informací, které již předloženy byly.
 5. Pokud žadatelé předkládají
 dodatečné informace z vlastního podnětu, zasílají je Komisi
 a úřadu EFSA.
 V těchto případech vydá EFSA své
 stanovisko během devítiměsíční lhůty stanovené v odstavci
 1.
 6. Dodatečné informace uvedené v
 odstavci 3 zpřístupní EFSA Komisi a členským státům.
 Článek 11
 Povolení nové potraviny a aktualizace seznamu Unie
 1. Do devíti měsíců ode dne
 zveřejnění stanoviska EFSA předloží Komise výboru uvedenému v
 čl. 27 odst. 1 návrh prováděcího aktu, kterým se aktualizuje seznam
 Unie, s přihlédnutím k:
 a) podmínkám stanoveným v článku 6 (v
 příslušných případech);
 b) jakýmkoli příslušným ustanovením
 právních předpisů Unie;
 c) stanovisku EFSA;
 d) jakýmkoli dalším legitimním faktorům
 důležitým pro posuzovanou žádost.
 Tento prováděcí akt se přijme
 přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 3.
 2. Pokud Komise nepožádá úřad EFSA
 o stanovisko v souladu s čl. 9 odst. 2, začíná
 devítiměsíční lhůta stanovená v odstavci 1 v den, kdy Komise
 obdržela platnou žádost v souladu s čl. 9 odst. 1.
 Článek 12
 Prováděcí pravomoci týkající se administrativních a vědeckých
 požadavků na žádosti
 Do ...[24]
 přijme Komise prováděcí akty týkající se:
 a) obsahu, vypracovávání
 a předkládání žádosti podle čl. 9 odst. 1;
 b) způsobů kontroly platnosti
 uvedených žádostí;
 c) typu požadovaných informací, které
 mají být zahrnuty ve stanovisku


text:
EFSA podle článku 10.
 Tyto prováděcí akty se přijmou
 přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 3.
 Oddíl II
 Zvláštní pravidla pro tradiční potraviny ze třetích zemí
 Článek 13
 Oznamování tradičních potravin ze třetích zemí
 Žadatel, který hodlá uvést na trh v Unii
 tradiční potravinu ze třetí země, oznámí tento svůj úmysl
 Komisi.
 Uvedené oznámení musí obsahovat tyto
 informace:
 a) název a popis tradiční
 potraviny;
 b) její složení;
 c) země jejího původu;
 d) dokumentované údaje prokazující
 historii jejího bezpečného používání jako potraviny ve třetí
 zemi;
 e) případně podmínky použití
 a zvláštní požadavky na označování, které neuvádějí spotřebitele
 v omyl.
 Článek 14
 Řízení pro tradiční potraviny ze třetích zemí
 1. Komise neprodleně předá
 platné oznámení stanovené v článku 13 členským státům
 a úřadu EFSA.
 2. Členské státy nebo EFSA mohou
 do čtyř měsíců ode dne, kdy jim Komise předala platné
 oznámení v souladu s odstavcem 1, předložit Komisi odůvodněné
 námitky, které se týkají bezpečnosti a jsou vědecky podloženy, proti
 uvedení dotčené tradiční potraviny na trh v Unii.
 3. Komise informuje členské státy,
 EFSA a žadatele o výsledku řízení uvedeného v odstavci 2.
 4. Pokud nejsou ve lhůtě
 stanovené v odstavci 2 předloženy žádné odůvodněné námitky
 týkající se bezpečnosti stanovené v témže odstavci, povolí Komise uvedení
 dotčené tradiční potraviny na trh v Unii a neprodleně
 aktualizuje seznam Unie.
 5. Pokud jsou Komisi v souladu s
 odstavcem 2 předloženy odůvodněné námitky, které se týkají
 bezpečnosti a jsou vědecky podloženy, Komise nepovolí uvedení
 dotčené tradiční potraviny na trh v Unii ani neaktualizuje seznam
 Unie.
 V tomto případě může žadatel
 předložit Komisi žádost v souladu s článkem 15.
 Článek 15
 Žádost pro tradiční potravinu ze třetí země
 Žádost stanovená v čl. 14 odst. 5 musí
 kromě informací, které již byly poskytnuty v souladu s článkem 13,
 obsahovat dokumentované údaje související s odůvodněnými námitkami
 týkajícími se bezpečnosti předloženými v souladu s čl. 14 odst.
 5.
 Komise platnou žádost neprodleně
 předá úřadu EFSA a poskytne ji členským státům.
 Článek 16
 Stanovisko EFSA týkající se tradiční potraviny ze
 třetí země
 1. EFSA přijme své stanovisko do
 šesti měsíců ode dne přijetí platné žádosti.
 2. Při posuzování bezpečnosti
 tradiční potraviny ze třetí země zváží EFSA tyto
 skutečnosti:
 a) zda je historie bezpečného používání
 jako potraviny ve třetí zemi podložena spolehlivými údaji
 předloženými žadatelem v souladu s články 13 a 15;
 b) zda složení potraviny a podmínky
 jejího použití nepředstavují bezpečnostní riziko pro lidské zdraví v
 Unii.
 3. EFSA své stanovisko zašle Komisi,
 členským státům a žadateli.
 4. Pokud EFSA od žadatele požaduje
 dodatečné informace, lze šestiměsíční lhůtu uvedenou
 v odstavci 1 v řádně odůvodněných
 případech prodloužit.
 Po konzultaci s žadatelem určí EFSA
 lhůtu, během níž mohou být uvedené dodatečné informace
 poskytnuty, a informuje Komisi o potřebné dodatečné
 lhůtě.
 Pokud Komise nevznese námitku během osmi pracovních
 dní ode dne, kdy byla úřadem EFSA informována, šestiměsíční
 lhůta uvedená v odstavci 1 se automaticky prodlužuje o uvedenou
 dodatečnou lhůtu. Komise o uvedeném prodloužení informuje
 členské státy.
 5. Pokud nejsou dodatečné informace
 uvedené v odstavci 4 zaslány úřadu EFSA během dodatečné
 lhůty podle téhož


text:
odstavce, dokončí EFSA své stanovisko na
 základě informací, které již předloženy byly.
 6. Pokud žadatelé předkládají
 dodatečné informace z vlastního podnětu, zasílají je Komisi
 a úřadu EFSA.
 V těchto případech vydá EFSA své
 stanovisko během šestiměsíční lhůty stanovené v odstavci 1.
 7. Dodatečné informace
 zpřístupní EFSA Komisi a členským státům.
 Článek 17
 Povolení tradiční potraviny ze třetí země a aktualizace seznamu
 Unie
 1. Do tří měsíců ode dne
 zveřejnění stanoviska EFSA předloží Komise výboru uvedenému v
 čl. 27 odst. 1 návrh prováděcího aktu, kterým se povoluje uvedení
 tradiční potraviny ze třetí země na trh v Unii a kterým se
 aktualizuje seznam Unie, s přihlédnutím k:
 a) podmínkám stanoveným v článku 6 (v
 příslušných případech);
 b) jakýmkoli příslušným ustanovením
 právních předpisů Unie;
 c) stanovisku EFSA;
 d) jakýmkoli dalším legitimním faktorům
 důležitým pro posuzovanou žádost.
 Tento prováděcí akt se přijme
 přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 3.
 2. Odchylně od odstavce 1
 může Komise toto povolovací řízení v jakékoli fázi ukončit
 a upustit od aktualizace, pokud se domnívá, že tato aktualizace není
 odůvodněná.
 Komise případně zohlední názory
 členských států, stanovisko úřadu EFSA a jakékoli další
 legitimní faktory důležité pro posuzovanou aktualizaci.
 V těchto případech informuje Komise
 přímo žadatele a všechny členské státy a uvede důvody, proč
 aktualizaci nepovažuje za odůvodněnou.
 3. Žadatel smí svou žádost uvedenou v
 článku 15 stáhnout kdykoli před přijetím stanoviska EFSA
 uvedeného v článku 16, a tím se ukončí řízení pro účely
 povolení tradiční potraviny ze třetí země a aktualizace seznamu
 Unie.
 Článek 18
 Aktualizace seznamu Unie, pokud jde o povolené tradiční potraviny ze
 třetích zemí
 Na odstranění tradiční potraviny ze
 třetí země ze seznamu Unie nebo na doplnění, odstranění
 nebo změnu podmínek, specifikací nebo omezení souvisejících se
 zařazením tradiční potraviny ze třetí země na seznam Unie
 se použijí články 9 až 12.
 Článek 19
 Prováděcí pravomoci týkající se administrativních a vědeckých
 požadavků na tradiční potraviny ze třetích zemí
 Do ...[25]
 přijme Komise prováděcí akty týkající se:
 a) obsahu, vypracovávání a
 předkládání oznámení stanoveného v článku 13 a žádosti stanovené v
 čl. 14 odst. 5;
 b) způsobů kontroly platnosti
 uvedených oznámení a žádostí;
 c) procedurálních kroků pro
 výměnu informací s členskými státy a úřadem EFSA pro účely
 předkládání odůvodněných námitek týkajících se bezpečnosti
 uvedených v čl. 14 odst. 2, 4 a 5;
 d) typu požadovaných informací, které
 mají být zahrnuty ve stanovisku EFSA podle článku 16.
 Tyto prováděcí akty se přijmou
 přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 3.
 Kapitola IV
 Dodatečná procedurální pravidla a další požadavky
 Článek 20
 Dodatečné informace týkající se řízení rizik
 1. Pokud Komise požaduje od žadatele
 dodatečné informace o záležitostech týkajících se řízení rizik,
 stanoví po dohodě s žadatelem lhůtu, v níž musí být tyto
 informace poskytnuty.
 V těchto případech může být o
 příslušnou dobu prodloužena lhůta uvedená v čl. 11 odst. 1
 nebo 2 nebo v čl. 17 odst. 1. Komise informuje o uvedeném
 prodloužení členské státy a zpřístupní jim dodatečné
 informace, jakmile je obdrží.
 2. Pokud nejsou dodatečné
 informace uvedené v odstavci 1 předloženy během prodloužené
 lhůty podle téhož odstavce, jedná Komise


text:
na základě informací, které
 již předloženy byly.
 Článek 21
 Prodloužení lhůt
 Ve výjimečných případech může
 Komise prodloužit lhůty stanovené v čl. 10 odst. 1, čl. 11
 odst. 1 nebo 2, čl. 16 odst. 1 a čl. 17 odst. 1, a sice z vlastního
 podnětu nebo případně na žádost EFSA, pokud to
 odůvodňuje povaha dané záležitosti.
 V těchto případech informuje
 Komise o prodloužení a jeho důvodech členské státy a žadatele.
 Článek 22
 Důvěrnost žádosti o aktualizaci seznamu Unie
 1. Žadatelé mohou požádat o
 důvěrné zacházení v případě určitých informací
 předložených podle tohoto nařízení, pokud by jejich
 zveřejnění mohlo významně poškodit jejich konkurenční
 postavení.
 2. Pro účely odstavce 1 žadatelé
 uvedou, pro které z poskytnutých informací si přejí důvěrné
 zacházení, a poskytnou veškeré informace nezbytné pro doložení jejich žádosti o
 důvěrnost. V takových případech se poskytne ověřitelné
 odůvodnění.
 3. Poté, co jsou žadatelé informováni o
 stanovisku Komise, mohou svou žádost do tří týdnů stáhnout, aby byla
 zachována důvěrnost poskytnutých informací.
 Až do uplynutí této lhůty je
 důvěrnost zachována.
 4. Po uplynutí lhůty uvedené v
 odstavci 3 může Komise po konzultaci s žadateli rozhodnout o tom, které
 informace smějí zůstat důvěrné, a pokud dospěje k
 rozhodnutí, odpovídajícím způsobem to oznámí členským státům a
 žadatelům.
 Důvěrnost se však nevztahuje na tyto
 informace:
 a) jméno (název) a adresa žadatele;
 b) název a popis nové potraviny;
 c) navrhované použití nové potraviny;
 d) shrnutí studií předložených
 žadatelem;
 e) případně metoda nebo metody
 analýzy.
 5. Komise, členské státy a EFSA
 přijmou nezbytná opatření s cílem zajistit odpovídající
 důvěrnost informací, které obdržely podle tohoto nařízení v
 souladu s odstavcem 4, s výjimkou informací, které musí být
 zveřejněny v zájmu ochrany lidského zdraví.
 6. Pokud žadatel svou žádost stáhne
 nebo stáhl, Komise, členské státy a EFSA nezveřejní
 důvěrné informace ani informace, na jejichž důvěrnosti se Komise
 a žadatel neshodli.
 7. Použitím odstavců 1 až 6 není
 dotčena výměna informací týkajících se žádosti mezi Komisí,
 členskými státy a úřadem EFSA.
 8. Komise může přijmout
 prostřednictvím prováděcích aktů prováděcí pravidla k
 odstavcům 1 až 6.
 Tyto prováděcí akty se přijmou
 přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 3.
 Článek 23
 Monitorování po uvedení na trh
 1. Komise může
 z důvodů bezpečnosti potravin a s přihlédnutím ke
 stanovisku úřadu EFSA uložit požadavek monitorování nové potraviny po
 uvedení na trh, aby se zajistilo, že používání povolené nové potraviny
 nepřesáhne bezpečné meze.
 2. Provozovatelé potravinářských
 podniků neprodleně uvědomí Komisi:
 a) o veškerých nových vědeckých
 nebo technických informacích, které by mohly ovlivnit posouzení bezpečnosti
 používání nové potraviny;
 b) o veškerých zákazech nebo omezeních
 uložených jakoukoli třetí zemí, v níž je nová potravina
 uváděna na trh.
 Kapitola V
 Ochrana údajů
 Článek 24
 Povolovací řízení v případě ochrany údajů
 1. Na žádost žadatele podloženou náležitými
 a ověřitelnými informacemi obsaženými v žádosti, jak je
 stanoveno v čl. 9 odst. 1, nesmějí být nově vypracované
 vědecké důkazy nebo vědecké údaje poskytnuté jako podklad
 k žádosti použity po dobu pěti let ode dne povolení nové potraviny a
 jejího zařazení na seznam Unie ve prospěch další žádosti bez souhlasu
 původního žadatele.
 2. Ochrana


text:
údajů se poskytne,
 pokud jsou splněny tyto podmínky:
 a) původní žadatel při podání
 první žádosti prohlásil, že nově vypracované vědecké důkazy nebo
 vědecké údaje jsou předmětem průmyslového vlastnictví;
 b) původní žadatel měl při
 podání první žádosti výhradní právo používat vědecké důkazy nebo
 vědecké údaje, které jsou předmětem průmyslového
 vlastnictví;
 c) nová potravina by nemohla být povolena
 bez předložení vědeckých důkazů nebo vědeckých
 údajů, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví,
 původním žadatelem.
 Původní žadatel se však může
 s dalším žadatelem dohodnout, že se tyto vědecké důkazy a
 vědecké údaje mohou použít.
 3. Odstavce 1 a 2 se nepoužijí na oznámení
 a žádosti týkající se uvádění tradičních potravin ze třetích
 zemí na trh v Unii.
 Článek 25
 Povolení nové potraviny a její zařazení na seznam Unie na základě
 chráněných vědeckých důkazů nebo vědeckých údajů,
 které jsou předmětem průmyslového vlastnictví
 1. Pokud je povolení nové potraviny a
 její zařazení na seznam Unie založeno na vědeckých důkazech nebo
 vědeckých údajích, které jsou předmětem průmyslového
 vlastnictví a pro něž byla poskytnuta ochrana údajů podle čl. 24
 odst. 1, v položce pro novou potravinu na seznamu Unie musí být kromě
 informací uvedených v čl. 8 odst. 3 uvedeny rovněž tyto údaje:
 a) datum zařazení nové potraviny na
 seznam Unie;
 b) skutečnost, že se zařazení
 zakládá na vědeckých důkazech nebo vědeckých údajích, které jsou
 předmětem průmyslového vlastnictví a které podléhají
 ochraně podle článku 24;
 c) jméno (název) a adresa žadatele;
 d) skutečnost, že uvádění nové
 potraviny na trh v Unii je povoleno pouze žadateli uvedenému
 v písmeni c) během lhůty pro ochranu údajů, kromě
 případů, kdy další žadatel obdrží povolení pro danou novou potravinu
 bez odkazu na vědecké důkazy nebo vědecké údaje,
 o kterých původní žadatel prohlásil, že jsou předmětem
 průmyslového vlastnictví, nebo se souhlasem původního žadatele;
 e) datum ukončení ochrany údajů
 stanovené v článku 24.
 2. Na vědecké důkazy nebo
 vědecké údaje, které jsou chráněné v souladu s článkem 24 nebo u
 nichž doba platnosti ochrany podle uvedeného článku již vypršela, se
 ochrana již znovu nevztahuje.
 Kapitola VI
 Sankce a postup projednávání ve výboru
 Článek 26
 Sankce
 Členské státy stanoví pravidla pro sankce
 za porušení ustanovení tohoto nařízení a přijmou veškerá
 opatření nezbytná pro zajištění jejich uplatňování. Stanovené
 sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
 Členské státy oznámí Komisi uvedená ustanovení do ...[26] a neprodleně
 jí oznámí i veškeré následné změny, které se jich týkají.
 Článek 27
 Postup projednávání ve výboru
 1. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro
 potravinový řetězec a zdraví zvířat zřízený čl. 58
 odst. 1 nařízení (ES) č. 178/2002. Uvedený výbor je výborem ve
 smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
 2. Odkazuje-li se na tento odstavec,
 použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
 Má-li být o stanovisku výboru rozhodnuto písemným
 postupem, ukončuje se tento postup bez výsledku, pokud o tom ve
 lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru
 nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru.
 3. Odkazuje-li se na tento odstavec,
 použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
 Má-li být o stanovisku výboru rozhodnuto písemným
 postupem, ukončuje se tento postup


text:
bez výsledku, pokud o tom ve
 lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru
 nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru.
 Kapitola VII
 Přechodná a závěrečná ustanovení
 Článek 28
 Zrušení
 Zrušují
 se nařízení (ES) č. 258/97 a (ES) č. 1852/2001.
 Článek 29
 Přechodná opatření
 1. Všechny žádosti o uvedení nové
 potraviny na trh v Unii předložené některému z členských
 států v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 258/97, o
 nichž nebylo přijato konečné rozhodnutí před ...[27], se považují za
 žádosti podléhající tomuto nařízení.
 2. Potraviny, které byly v souladu s
 předpisy uvedeny na trh ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost a na
 něž se vztahuje definice nových potravin stanovená v tomto nařízení,
 smějí být nadále uváděny na trh, pokud jsou splněny tyto
 podmínky:
 a) Žádost o povolení nové potraviny v
 souladu s čl. 9 odst. 1 nebo oznámení nebo žádost o povolení tradiční
 potraviny ze třetí země v souladu s články 13 a 15 musí být
 předloženy do [date of application of implementing rules according to
 Article 12(a) or 19(a) + 24 months]. Uvedenou žádost nebo uvedené oznámení předá
 Komise členským státům a úřadu EFSA.
 b) Pokud členský stát nebo EFSA
 nepředloží do čtyř měsíců ode dne přijetí žádosti
 nebo oznámení uvedených v písmeni a) žádné odůvodněné námitky
 týkající se bezpečnosti, smí být potravina nadále uváděna na trh,
 dokud nebude přijato konečné rozhodnutí o žádosti nebo oznámení v
 souladu s článkem 11, 14 nebo 17.
 c) Pokud členský stát nebo EFSA
 předloží odůvodněné námitky týkající se bezpečnosti,
 přijme Komise do čtyř měsíců od obdržení těchto
 námitek prozatímní rozhodnutí ohledně uvádění potraviny na trh v
 Unii.
 3. Komise může
 prostřednictvím prováděcích aktů přijmout přechodná
 opatření pro použití odstavců 1 a 2. Tyto prováděcí akty se
 přijmou přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 3.
 Článek 30
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne ...[28].
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění
 ABM/ABB
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 1.4. Cíle
 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7. Předpokládaný způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2. Systém řízení a kontroly
 2.3. Opatření k zamezení podvodů a
 nesrovnalostí
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ
 DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a
 dotčené výdajové rozpočtové položky
 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný
 dopad na výdaje
 3.2.2. Odhadovaný dopad na
 operační prostředky
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 prostředky správní povahy
 3.2.4. Soulad se stávajícím
 víceletým finančním rámcem
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 Návrh
 nařízení Evropského parlamentu a Rady o nových potravinách
 1.2. Příslušné oblasti
 politik podle členění ABM/ABB[29]
 Nové potraviny a bezpečnost potravin
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 ̈ Návrh/podnět se týká nové akce
 ̈ Návrh/podnět se týká nové


text:
akce
 následující po pilotním projektu / přípravné akci[30]
 ̈ Návrh/podnět se týká prodloužení
 stávající akce
 X Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci[31]
 1.4. Cíle
 1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise
 sledované návrhem/podnětem
 V
 oblasti nových potravin je cílem tohoto návrhu
 1)
 zajistit vysokou úroveň veřejného zdraví a dobré fungování vnitřního
 trhu;
 2)
 usnadnit vstup na trh tradičním potravinám ze třetích zemí, které
 mají dlouhou historii bezpečného používání jako potraviny;
 3)
 podpořit inovace v potravinářském odvětví.
 1.4.2. Specifické cíle a
 příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl č. 1: Zjednodušení
 právních předpisů a administrativních postupů pro orgány
 veřejné správy a provozovatele potravinářských podniků
 prostřednictvím efektivnějšího a plně centralizovaného
 povolovacího řízení.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 Zdraví
 v rámci okruhu 3 Bezpečnost a občanství.
 1.4.3. Očekávané výsledky a
 dopady
 Upřesněte
 účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
 skupiny.
 Na provozovatele potravinářských podniků: Povolovací řízení je zefektivněno a plně
 centralizováno a jsou stanoveny lhůty pro každou fázi řízení. Je
 omezena administrativní zátěž (odstraní se stávající dvojí posuzování
 rizik). Zkracuje se doba potřebná k získání povolení nové potraviny a
 snižují se související náklady.
 Jednotlivá
 povolení se stanou všeobecnými povoleními, což usnadní přístup na trh
 zejména malým a středním podnikům. Zavedení režimu ochrany údajů
 podpoří inovace v potravinářském odvětví.
 Na provozovatele ze třetích zemí: Lepší
 přístup na trh EU pro tradiční potraviny ze třetích zemí
 prostřednictvím zjednodušeného postupu (oznámení).
 Na spotřebitele v EU:
 Prostřednictvím centralizovaného posuzování rizik úřadem EFSA a
 následným rozhodnutím o povolení v EU je zaručena vysoká úroveň
 veřejného zdraví.
 Na orgány členských států: Je
 odstraněno pracovní zatížení související se zajišťováním
 vnitrostátního posouzení.
 1.4.4. Ukazatele výsledků a
 dopadů
 Upřesněte ukazatele, podle kterých je
 možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
 -
 Průměrná doba nutná pro žadatele k získání rozhodnutí o povolení.
 -
 Počet schválených oznámení pro tradiční potraviny ze třetích
 zemí za rok.
 -
 Počet a podíl povolení s režimem ochrany údajů poskytnutým
 inovativním potravinám za rok.
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.5.1. Potřeby, které mají být
 uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Stávající
 regulační rámec je v současnosti předmětem kritiky
 kvůli tomu, že získat povolení nové potraviny je příliš
 zatěžující, zdlouhavé a nákladné. V důsledku toho většina
 potravinářských podniků EU, zejména malých a středních
 podniků, nechce vyvíjet a uvádět na trh nové potraviny nebo složky
 potravin, které by spadaly do kategorie nových potravin.
 Na
 mezinárodní úrovni je EU velmi kritizována v rámci WTO třetími
 zeměmi, které se domnívají, že povolování nových potravin představuje
 překážku obchodu a brání v přístupu na trh EU potravinám, které mají
 dlouhou historii bezpečného používání jako potraviny ve své zemi
 původu.
 Cílem
 této revize je vyřešit tyto nedostatky stávajících právních
 předpisů EU a zavést efektivnější a přizpůsobený
 regulační rámec, a tím zajistit vysokou úroveň veřejného zdraví.
 1.5.2. Přidaná hodnota ze
 zapojení EU
 Navrhované
 revize stávajícího nařízení týkajícího se nových potravin může být
 dosaženo pouze na úrovni Unie. Návrh vychází z článku 114 Smlouvy
 o fungování Evropské unie (SFEU).
 1.5.3. Závěry vyvozené z
 podobných zkušeností v minulosti
 Odstranit
 vnitrostátní posuzování se podařilo již u jiných složek potravin
 (přídatných látek, aromat a enzymů) v rámci


text:
nařízení (ES)
 č. 1331/2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení.
 Povolovací řízení pro nové potraviny je podobné.
 1.5.4. Soulad a možná synergie s
 dalšími vhodnými nástroji
 Nařízení
 o nových potravinách se týká zejména povolovacího postupu, aby se zajistilo, že
 nové potraviny budou bezpečné. Na nové potraviny se použijí rovněž
 požadavky potravinového práva.
 1.6. Doba trvání akce a
 finanční dopad
 ̈ Časově omezený návrh/podnět
 –
 Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do
 [DD/MM]RRRR
 –
 Finanční dopad od RRRR do RRRR
 X Časově neomezený návrh/podnět
 –
 Provádění s obdobím rozběhu od konce roku
 2014 do konce roku 2016, poté plné fungování.
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení[32]
 X Přímé centralizované řízení Komisí
 X Nepřímé centralizované řízení,
 při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
 –
 ̈ výkonným agenturám
 –
 X subjektům
 zřízeným Společenstvími[33]
 –
 ̈ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům /
 subjektům pověřeným výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osobám pověřeným prováděním zvláštních
 opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v
 příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního
 nařízení
 ̈ Sdílené řízení
 s členskými státy
 ̈ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 ̈ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
 Pokud vyberete více
 způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 Komise hodlá
 zajistit dotčené služby prostřednictvím přímého centralizovaného
 řízení s úřadem EFSA, který je pověřen vědeckým
 posuzováním rizik.
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro sledování a
 podávání zpráv
 Upřesněte
 četnost a podmínky.
 Odborná
 pracovní skupina pro nové potraviny složená z odborníků z členských
 států a Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat
 (orgány členských států) poskytují pravidelné příležitosti pro
 diskuse o otázkách souvisejících s prováděním tohoto nového
 regulačního rámce.
 Pět
 let po vstupu tohoto nového nařízení v platnost by měla Komise podat
 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jeho provádění včetně
 ukazatelů a výsledků. Tato zpráva by se měla zaměřit
 na dopad nových pravidel zejména na zjednodušený postup pro tradiční
 potraviny ze třetích zemí.
 2.2. Systém řízení a kontroly
 2.2.1. Zjištěná rizika
 Provozovatelé
 potravinářských podniků jsou odpovědní za kontrolu toho, zda
 jejich produkt potřebuje povolení jako nová potravina, aby mohl být uveden
 na trh EU.
 Hlavní
 riziko pro bezpečnost potravin představuje skutečnost, že
 potraviny, které jsou nové, se mohou vyskytovat na trhu EU bez povolení pro
 nové potraviny, a tedy jsou ilegální.
 2.2.2. Předpokládané metody
 kontroly
 Členské
 státy zavedou plány každoročních úředních kontrol pro všechny druhy
 potravin, které se předkládají Komisi pro účely povolení.
 Budou
 se pořádat pravidelné schůzky se zúčastněnými stranami a
 členskými státy, aby se zajistilo dodržování ustanovení tohoto
 nařízení EU.
 2.3. Opatření k zamezení
 podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte
 stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Kromě
 uplatnění všech regulačních kontrolních mechanismů vypracuje
 GŘ pro zdraví a spotřebitele strategii proti podvodům
 v souladu s novou strategií Komise proti podvodům (CAFS), která byla
 přijata dne 24. června 2011, s cílem zajistit mimo
 jiné, aby jeho interní kontrolní mechanismy namířené proti podvodům
 byly plně v souladu s CAFS a přístup ředitelství
 k řízení rizik podvodů umožňoval tato rizika odhalovat a
 přiměřeně na ně reagovat. V případě nutnosti
 budou zřízeny skupiny pro vytváření sítí a


text:
odpovídající nástroje IT
 pro analýzu případů podvodů spojených s financováním
 provádění činností podle nařízení o nových potravinách. Zejména
 bude zavedena řada opatření:
 -
 rozhodnutí, dohody a smlouvy vyplývající z financování provádění
 činností podle nařízení o nových potravinách výslovně zmocní
 Komisi, včetně úřadu OLAF, a Účetní dvůr
 k provádění auditů, kontrol na místě a inspekcí,
 -
 ve fázi vyhodnocování výzev k předkládání návrhů/nabídek se
 navrhovatelé a uchazeči prověří podle zveřejněných
 kritérií pro vyloučení na základě prohlášení a systému včasného
 varování (EWS),
 -
 pravidla, jimiž se řídí způsobilost nákladů, se zjednoduší v
 souladu s ustanoveními finančního nařízení,
 -
 všem pracovníkům, kteří se podílejí na řízení smluv, i
 auditorům a kontrolorům, kteří ověřují prohlášení
 příjemců na místě, se zajistí pravidelná odborná příprava v
 oblasti problematiky podvodů a nesrovnalostí.
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ
 DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého
 finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 –
 Stávající výdajové rozpočtové položky
 V pořadí okruhů víceletého
 finančního rámce a rozpočtových položek.
 Nebudou zapotřebí žádné nové zdroje.
 Provozní zdroje nezbytné k provádění této iniciativy budou pokryty
 přerozdělením příspěvku, který je přidělen
 úřadu EFSA během ročního rozpočtového procesu, v souladu s
 finančním programováním stanoveným ve sdělení Komise Evropskému
 parlamentu a Radě (COM(2013) 519 final).
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [Popis: EFSA] || RP/NRP ([34]) || zemí ESVO[35] || kandidátských zemí[36] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3 || 17.03.11. || RP/NRP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na
 výdaje (v současných cenách)
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo 3 || Bezpečnost a občanství
 GŘ SANCO || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 a následující roky || CELKEM
  Operační prostředky || || || || || || || ||
 Číslo rozpočtové položky: 17.03.11 || Závazky || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Platby || (2) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || || || || || || || || || ||
 || || || || || || || || ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[37] || || || || || || || ||
 Číslo rozpočtové položky: || || (3) || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky pro GŘ SANCO || Závazky || =1+1a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Platby || =2+2a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Platby || (5) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0


text:
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky na OKRUH 3 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Platby || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Má-li
 návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || || || || || || || || 0
 Platby || (5) || || || || || || || || 0
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Platby || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || Správní výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 a následující roky || CELKEM
 GŘ SANCO ||
  Lidské zdroje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Ostatní správní výdaje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 GŘ SANCO CELKEM || Prostředky || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM prostředky na OKRUH 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || || || || || || || ||
 v
 milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 a následující roky || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Platby || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 3.2.2. Odhadovaný dopad na
 operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
 prostředků.
 –
 X Návrh/podnět
 vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno
 dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 a následující roky || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu || Průměrné náklady na výstup || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Celkem náklady
 SPECIFICKÝ


text:
CÍL Č. 1 || Zjednodušení právních předpisů a administrativních postupů pro orgány veřejné správy a provozovatele potravinářských podniků prostřednictvím efektivnějšího a plně centralizovaného povolovacího řízení.
 - Výstup || Technická a vědecká stanoviska a poradenství a vědecké pokyny || || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0
 Náklady celkem || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 prostředky správní povahy
 3.2.3.1 Shrnutí
 –
 X Návrh/podnět
 nevyžaduje využití prostředků správní povahy
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní
 povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 a následující roky || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Ostatní správní výdaje || || || || || || || ||
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Mimo OKRUH 5[38] víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Ostatní výdaje správní povahy || || || || || || || ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 CELKEM || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Dodatečné
 správní výdaje budou pokryty přerozdělením v rámci útvarů Komise
 (GŘ SANCO).
 3.2.3.2 Odhadované potřeby v
 oblasti lidských zdrojů
 –
 X Návrh/podnět nevyžaduje využití
 lidských zdrojů.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
 vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v celých číslech
 (nebo zaokrouhlený nejvýše na jedno desetinné místo)
 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2019 a následující roky
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 17 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 0 || 0 || 1 || 1 || 1 || 0 || 0
 XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[39]
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || || || || || || ||
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || ||
 XX 01 04 yy [40] || - v ústředí[41]


text:
|| || || || || || ||
 - při delegacích || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || || ||
 CELKEM || || || || || || ||
 Potřeby v
 oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ pro zdraví a
 spotřebitele, které jsou již vyčleněny na řízení akce
 a/nebo budou vnitřně přeobsazeny v rámci uvedeného GŘ, a
 případně doplněny z dodatečného přídělu, který
 lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního
 přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Převést stávající jednotlivá rozhodnutí o povolení a oznámení (asi 100) do konsolidovaného seznamu Unie s harmonizovanými specifikacemi a podmínkami použití (2016–2017). Vyřizovat paralelně dosud nevyřízené žádosti podle stávajících ustanovení a žádosti podle nových ustanovení (přechodné období).
 Externí zaměstnanci ||
 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým
 finančním rámcem
 –
 X Návrh/podnět
 je v souladu s novým víceletým finančním rámcem 2014–2020.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu
 víceletého finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 rozpočtové položky a odpovídající částky.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo
 změnu víceletého finančního rámce[42].
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 –
 X Návrh/podnět
 nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
 –
 Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
 podle následujícího odhadu:
 prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno
 na tři desetinná místa)
 || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || ||
 3.3. Odhadovaný
 dopad na příjmy
 –
 X Návrh/podnět
 nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –
 ̈ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –
 1. dopad na vlastní zdroje
 –
 2. dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 Příjmová rozpočtová položka: || Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[43]
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || Následující roky
 Článek............. || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 U účelově
 vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
 výdajové rozpočtové položky.
 Upřesněte
 způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 PŘÍLOHA LEGISLATIVNÍHO FINANČNÍHO VÝKAZU NAŘÍZENÍ O
 NOVÝCH POTRAVINÁCH
 (Informace získané od úřadu EFSA)
 1. Potřebné
 lidské zdroje a náklady na tyto zdroje
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití
 lidských zdrojů.
 ü Návrh/podnět vyžaduje
 využití lidských zdrojů, jak je popsáno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 EFSA || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Celkem (celkem za období 2014–2020)
 FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || FTE ||


text:
Prostředky || FTE || Prostředky
 Zaměstnanci || AD || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 AST || || || || || || || || || || || || || || || ||
 2. Výše
 jiných výdajů správní povahy
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití
 prostředků správní povahy.
 ü Návrh/podnět vyžaduje
 využití prostředků správní povahy, jak je popsáno dále:
 v
 milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 EFSA || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM (Celkem za období 2014–2020)
 Smluvní zaměstnanci || 0,052 || 0,052 || 0,260 || 0,260 || 0,260 || 0,260 || 0,260 || 1,404
 Vědecká zasedání || || || || 0,169 || 0,169 || 0,169 || 0,169 || 0,676
 Vědecká spolupráce || || || || 0,150 || 0,150 || 0,150 || 0,150 || 0,600
 Služební cesty zaměstnanců || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,070
 Celkem[44] || 0,062 || 0,062 || 0,270 || 0,589 || 0,589 || 0,589 || 0,589 || 2,750
 3. Metody
 výpočtu použité k odhadu nákladů
 Obecné aspekty
 Nařízení (ES) č. 258/97 z ledna 1997
 stanoví podrobná pravidla pro povolování nových potravin a nových složek
 potravin. Mezi tato pravidla patří počáteční posouzení
 bezpečnosti prováděné členským státem. Pokud ostatní
 členské státy projeví v souvislosti s tímto posouzením obavy, žádá se EFSA
 o provedení dodatečného posouzení rizik. V současnosti se toto další
 posouzení ze strany EFSA provádí asi u dvou třetin všech žádostí o
 povolení nových potravin v Evropě.
 Tento revidovaný právní předpis o nových
 potravinách předpokládá, že všechny žádosti o povolení nových potravin
 musí být podrobeny centralizovanému posouzení rizik úřadem EFSA a že
 se stanoví zjednodušený oznamovací postup pro tradiční potraviny ze
 třetích zemí se zapojením úřadu EFSA, aby se pro tyto produkty
 umožnil jednodušší přístup na trh.
 Očekává se, že EFSA obdrží asi 15 žádostí
 o povolení nových potravin ročně. Samotný přechod z
 částečně decentralizovaného postupu na plně centralizovaný
 postup bude také znamenat zvýšenou pracovní zátěž pro EFSA.
 Rovněž se očekává, že EFSA obdrží
 ročně asi 10 oznámení týkajících se tradičních potravin ze
 třetích zemí, přičemž nejvyšší zátěž se očekává v
 době bezprostředně po datu použitelnosti tohoto nařízení.
 Budou to v první řadě pravděpodobně rostlinné látky
 používané v tradičním čínském a ájurvédském lékařství, které v
 současnosti nemohou vstupovat na trh kvůli tomu, že mají status
 nových potravin.
 EFSA bude muset rovněž revidovat
 vědecké pokyny pro posouzení rizik nových potravin a vypracovat technické
 pokyny a nástroje na pomoc provozovatelům potravinářských
 podniků (v EU a třetích zemích) při předkládání žádostí
 nebo oznámení.
 V současné době pokrývají pracovní
 zátěž podle stávajícího nařízení o nových potravinách (asi 8 žádostí
 ročně) dva plné pracovní úvazky (1,5 na vědecké pracovníky a 0,5
 na administrativní podporu) a posouzení rizik ze strany EFSA se opírá o
 přípravné práce prováděné členskými státy.
 Údaje uvedené v bodech 1


text:
a 2 této přílohy
 stanoví potřeby úřadu EFSA na základě zvýšené pracovní
 zátěže ve srovnání se stávajícím právním rámcem.
 EFSA bude muset provádět administrativní
 úkoly na podporu zvýšené pracovní zátěže, včetně organizace
 zasedání, správy dokumentace a zadávání zakázek a rovněž organizace
 služebních cest a dodatečných finančních transakcí. EFSA pokryje tyto
 potřeby prostřednictvím vnitřního přerozdělení
 zdrojů a zvýšením účinnosti při poskytování administrativních a
 podpůrných služeb.
 [1] KOM(2007) 872 v konečném znění.
 [2] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách
 a nových složkách potravin (Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1).
 [3] Úř. věst. L 253, 21.9.2001, s. 17.
 [4] KOM(2010) 543 v konečném znění.
 [5] KOM(2010) 2020 v konečném znění.
 [6] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 [7] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 [8] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách
 a nových složkách potravin (Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1).
 [9] Nařízení Komise (ES) č. 1852/2001 ze dne
 20. září 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro
 zveřejňování některých informací a pro ochranu informací
 poskytovaných podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 258/97 (Úř. věst. L 253, 21.9.2001, s. 17).
 [10] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003
 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (Úř. věst. L
 268, 18.10.2003, s. 1).
 [11] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 1332/2008 ze dne 16. prosince 2008
 o potravinářských enzymech (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s.
 7).
 [12] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008
 o potravinářských přídatných látkách (Úř. věst. L 354,
 31.12.2008, s. 16).
 [13] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 1334/2008 ze dne 16. prosince 2008 o aromatech
 a některých složkách potravin s aromatickými vlastnostmi pro použití
 v potravinách nebo na jejich povrchu (Úř. věst. L 354,
 31.12.2008, s. 34).
 [14] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/32/ES ze
 dne 23. dubna 2009 o sbližování právních předpisů členských
 států týkajících se extrakčních rozpouštědel používaných
 při výrobě potravin a složek potravin (přepracované
 znění) (Úř. věst. L 141, 6.6.2009, s. 3).
 [15] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky
 potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost
 potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř.
 věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).
 [16] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. 1169/2011 ze dne 25. října 2011 o poskytování
 informací o potravinách spotřebitelům, o změně
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006
 a (ES) č. 1925/2006 a o zrušení směrnice Komise
 87/250/EHS, směrnice Rady 90/496/EHS, směrnice Komise 1999/10/ES,
 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES, směrnic Komise
 2002/67/ES a 2008/5/ES a nařízení Komise (ES)
 č. 608/2004 (Úř. věst. L 304, 22.11.2011,
 s. 18).
 [17] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES
 ze dne 10. června 2002 o sbližování právních předpisů
 členských států týkajících se doplňků stravy (Úř.
 věst. L 183, 12.7.2002, s. 51).
 [18] Nařízení


text:
Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 1925/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přidávání vitaminů a minerálních
 látek a některých dalších látek do potravin (Úř. věst. L 404,
 30.12.2006, s. 26).
 [19] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
 609/2013 ze dne 12. června 2013 o potravinách určených pro kojence a
 malé děti, potravinách pro zvláštní lékařské účely a
 náhradě celodenní stravy pro regulaci hmotnosti a o zrušení směrnice
 Rady 92/52/EHS, směrnic Komise 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES a
 2006/141/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/39/ES a nařízení
 Komise (ES) č. 41/2009 a (ES) č. 953/2009 (Úř. věst. L 181,
 29.6.2013, s. 35).
 [20] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze
 dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se
 humánních léčivých přípravků (Úř. věst. L 311,
 28.11.2001, s. 67).
 [21] EFSA Journal 2011; 9(5):2140.
 [22] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady
 způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
 prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
 [23] Publications Office: please insert date: 24 months after
 the entry into force of this Regulation.
 [24] Publications Office: please insert date: 24 months after
 the date of entry into force of this Regulation.
 [25] Publications Office: please insert date: 24 months after
 the date of entry into force of this Regulation.
 [26] Publications Office: please insert date: 24 months after
 the date of entry into force of this Regulation.
 [27] Publications Office: please insert date: 24 months after
 the date of entry into force of this Regulation.
 [28] Publications Office: please insert date: 24 months after
 the date of entry into force of this Regulation.
 [29] ABM: řízení podle činností (activity-based
 management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based
 budgeting).
 [30] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
 finančního nařízení.
 [31] Žádosti, které jsou v současnosti zasílány
 členským státům, se budou zasílat Komisi a posouzení rizik, které v
 současnosti řídí členské státy, bude provádět EFSA (plně
 centralizovaný postup).
 [32] Vysvětlení způsobů řízení spolu s
 odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [33] Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
 [34] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
 prostředky.
 [35] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [36] Kandidátské země a případně potenciální
 kandidátské země západního Balkánu.
 [37] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [38] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [39] SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
 agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
 zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.
 [40] Dílčí strop na externí zaměstnance financované z
 operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
 [41] V podstatě na strukturální fondy, Evropský
 zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský
 fond.
 [42] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
 [43] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z
 cukru), je


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 29.7.2016
 COM(2016) 490 final
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na žádost Finska – EGF/2016/001 FI/Microsoft
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 1.Pravidla pro poskytování finančních příspěvků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
 1
 (dále jen „nařízení o EFG“).
 2.Dne 11. března 2016 podalo Finsko žádost EGF/2016/001 FI/Microsoft o finanční příspěvek z EFG v souvislosti s propouštěním
 2
 ve společnosti Microsoft (Microsoft Mobile Oy) a u osmi dodavatelů a výrobců, kteří jsou odběrateli uvedené společnosti ve Finsku.
 3.Po posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu se všemi příslušnými ustanoveními nařízení o EFG k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG jsou splněny.
 SHRNUTÍ ŽÁDOSTI
 Žádost o prostředky z EFG
 EGF/2016/001 FI/Microsoft
 Členský stát
 Finsko
 Dotčený region / dotčené regiony (úroveň NUTS
 3
 2)
 Helsinki-Uusimaa FI1B1
 Etelä-Suomi FI1C
 Länsi-Suomi FI197
 Datum podání žádosti
 11. března 2016
 Datum potvrzení přijetí žádosti
 11. března 2016
 Lhůta pro vyžádání dodatečných informací
 25. března 2016
 Lhůta pro poskytnutí dodatečných informací
 6. května 2016
 Lhůta pro vyhotovení posouzení
 29. července 2016
 Kritérium pro pomoc
 čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení o EFG
 Primární podnik
 Microsoft Mobile Oy
 Počet dotčených podniků
 9
 Odvětví ekonomické činnosti
 (oddíl NACE Revize 2)
 4
 oddíl 62 NACE Revize 2 (Programování, poradenství a související činnosti)
 Počet dceřiných společností, dodavatelů a výrobců, kteří jsou odběrateli uvedeného podniku
 8
 Referenční období (čtyři měsíce):
 11. září 2015 – 11. ledna 2016
 Počet pracovníků propuštěných během referenčního období (a)
 2 035
 Počet pracovníků propuštěných před referenčním obdobím nebo po něm (b)
 126
 Celkový počet propuštěných pracovníků (a + b)
 2 161
 Celkový počet způsobilých příjemců pomoci
 2 161
 Celkový počet cílových příjemců pomoci
 1 441
 Počet cílových mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“)
 0
 Rozpočet na individualizované služby (v EUR)
 8 480 000
 Rozpočet na provádění EFG
 5
 (v EUR)
 460 000
 Celkový rozpočet (v EUR)
 8 940 000
 Příspěvek z EFG (60 %) (v EUR)
 5 364 000
 POSOUZENÍ ŽÁDOSTI
 Postup
 4.Finsko podalo žádost EGF/2016/001 FI/Microsoft dne 11. března 2016, tedy do dvanácti týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria pro pomoc stanovená v článku 4 nařízení o EFG. Komise potvrdila přijetí žádosti do dvou týdnů ode dne jejího podání, a to dne 11. března 2016, a požádala Finsko, aby do 25. března 2016 poskytlo dodatečné informace. Tyto dodatečné informace byly poskytnuty během šesti týdnů od uplynutí této lhůty. Lhůta dvanácti týdnů od obdržení úplné žádosti, během níž má Komise dokončit své posouzení, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, uplyne dne 29. července 2016.
 Způsobilost žádosti
 Dotčené podniky a příjemci pomoci
 5.Žádost se týká 2 035 pracovníků propuštěných ze společnosti Microsoft (Microsoft Mobile Oy) a osmi dodavatelů a výrobců, kteří jsou odběrateli uvedené


text:
společnosti. Primární podnik působí v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 62 (Programování, poradenství a související činnosti). Propouštění ze strany společnosti Microsoft postihlo především tyto regiony na úrovni NUTS 2: Helsinki-Uusimaa, Etelä-Suomi a Länsi-Suomi.
 Podniky a počet propuštěných osob během referenčního období
 Microsoft
 1 889
 ISS Palvelut
 36
 Accenture
 27
 ManpowerGroup
 15
 EKS Group
 4
 Suomen Terveystalo
 1
 Eilakaisla
 1
 Symbio Finland
 16
 HCL Technologies Ltd
 46
 Celkový počet podniků: 9
 Celkový počet propuštěných osob:
 2 035
 Celkový počet osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost:
 0
 Celkový počet způsobilých pracovníků a osob samostatně výdělečně činných:
 2 035
 Kritéria pro pomoc
 6.Finsko podalo žádost podle kritérií pro pomoc stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení o EFG, které vyžaduje, aby během referenčního období v délce čtyř měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500 v jednom podniku v členském státě, včetně pracovníků propuštěných dodavateli.
 7.Čtyřměsíční referenční období v případě uvedené žádosti trvalo od 11. září 2015 do 11. ledna 2016. Během tohoto referenčního období došlo ke 2 035 případů propouštění.
 8.Počet propuštěných pracovníků během referenčního období:
 –1 889 pracovníků propuštěných ze společnosti Microsoft,
 –146 pracovníků propuštěných u osmi dodavatelů a výrobců, kteří jsou odběrateli uvedené společnosti.
 Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti
 9.Počet propuštěných pracovníků během referenčního období byl vypočítán následovně:
 –62 ode dne, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES
 6
 písemně oznámil příslušnému orgánu veřejné moci plánované hromadné propouštění. Finsko potvrdilo před datem dokončení posouzení ze strany Komise, že těchto 62 pracovníků bylo skutečně propuštěno,
 –1 931 ode dne podání jednotlivých výpovědí z pracovního poměru, kterými zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr,
 –42 ode dne skutečného skončení pracovního poměru nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání.
 Způsobilí příjemci pomoci
 10.Kromě již zmíněných 2 035 pracovníků patří ke způsobilým příjemcům pomoci také 126 pracovníků, kteří byli propuštěni před začátkem čtyřměsíčního referenčního období nebo po jeho skončení. Všichni tito pracovníci byli propuštěni po všeobecném oznámení plánovaného propouštění dne 8. července 2015. Lze prokázat jednoznačnou příčinnou souvislost s touto událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.
 11.Celkový počet způsobilých příjemců pomoci je tedy 2 161.
 Vztah mezi propouštěním a významnými změnami ve struktuře světového obchodu způsobenými globalizací
 12.Finsko odůvodňuje vztah mezi propouštěním a významnými změnami ve struktuře světového obchodu způsobenými globalizací argumentem, že se v posledních letech rozdělení pracovních míst v odvětví IKT mezi EU a jinými ekonomikami vyvinulo v neprospěch EU. Tyto účinky se projevily zejména ve Finsku, kde odvětví IKT hraje zásadní roli pro ekonomiku. Softwarový průmysl je odvětví s výrazně mezinárodním rozměrem a hospodářská soutěž v rámci tohoto odvětví probíhá v celosvětovém měřítku. Všichni hráči na trhu soutěží o stejné zákazníky, přičemž geografická poloha a kulturní zázemí zaměstnanců mají jen malý význam.
 13.V roce 2014 se počet osob zaměstnaných technologickými podniky ve Finsku snížil o 2 %, tj. o více než 5 000 zaměstnanců. V roce 2014 zaměstnávalo ve Finsku toto odvětví 285 000 osob, zatímco ještě v roce


text:
2008 to bylo 326 000 osob
 7
 . Během téhož období se v rozvinutých zemích zvýšil podíl Číny a Spojených států na personálu v odvětví IKT, zatímco podíl Evropy se snížil
 8
 .
 14.Trhy s mobilními telefony se vyvíjejí za neustálého konkurenčního boje mezi různými operačními systémy. Během prvního desetiletí 21. století měla dominantní postavení na trzích Nokia. Od té doby rychle dosáhl silného postavení na trhu operační systém Android, zatímco Microsoftu se nepodařilo získat významný podíl na trhu. Důsledkem byl nárůst dovozu do Unie.
 15.Hlavním důvodem snižování počtu zaměstnanců u společnosti Microsoft je tedy klesající tržní podíl jejích telefonů (Lumia) s operačním systémem Microsoft Windows. V posledních letech ovládly trh dva operační systémy vyvinuté v USA, Android a iOS, které používá mnoho výrobců se sídlem v Asii. Tržní podíl telefonů s operačním systémem Windows byl v období 2012 až 2015 každý rok nižší než 4 %. Je důležité poznamenat, že operační systém telefonů Microsoft Windows měl ještě v roce 2009 více než 50% tržní podíl
 9
 .
 16.Aktuální žádost navazuje na řadu předchozích žádostí z Finska, přičemž všechny souvisejí s úpadkem společnosti Nokia v zemi jejího původu. Tento úpadek zahájil v roce 2007 případ společnosti Perlos (EGF/2007/003 FI/Perlos) a zahrnuje dva případy společnosti Nokia ve Finsku (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo a EGF/2013/001 FI/Nokia) a rovněž společnost Broadcom (EGF/2015/001 FI/Broadcom) a počítačové programování (EGF/2015/005 FI/Computer Programming). Společnost Nokia nejprve přemístila výrobu na Dálný východ, poté uzavřela specializovanější produkční oblasti, ale ještě zachovala výzkum, vývoj a programování, prodala provoz mobilních telefonů společnosti Microsoft a nyní se i tento provoz uzavírá. Již nyní lze předvídat, že Finsko v blízké budoucnosti předloží další dvě související žádosti v souvislosti s propouštěnými pracovníky v odvětví IKT.
 17.Doposud se oddílu 62 NACE týkaly dvě předchozí žádosti o příspěvek z EFG a obě byly založeny na globalizaci obchodu (EGF/2013/001 FI/Nokia a EGF/2015/005 FI/Computer programming).
 Události vedoucí k propouštění a ukončení činnosti
 18.K propouštění vedly tyto události: v září 2013 nabyla společnost Microsoft zařízení a služby společnosti Nokia. Po této akvizici byla v dubnu 2014 založena společnost Microsoft Mobile. Přibližně 25 000 zaměstnanců společnosti Nokia, včetně 4 700 osob se sídlem ve Finsku, bylo převedeno do společnosti Microsoft.
 V roce 2014 oznámila společnost Microsoft svůj záměr snížit v následujícím roce celkový počet svých zaměstnanců až o 18 000 pracovních míst. V 1 100 případech se jednalo o pracovní místa ve Finsku. Zároveň se společnost Microsoft rozhodla uzavřít závod v Oulu a soustředit výzkum a vývoj výrobků do měst Salo, Tampere a Espoo.
 V červenci 2015 oznámila společnost Microsoft plány na restrukturalizaci svého podnikání v oblasti mobilních telefonů, aby účinněji soustředila a propojila zdroje. Očekávalo se, že ve Finsku zanikne maximálně 2 300 pracovních míst. Provoz v Salo byl ukončen a činnosti byly převedeny do závodů Microsoft v Tampere a Espoo.
 Většina propuštěných pracovníků, na něž se vztahuje tato žádost, jsou bývalí pracovníci společnosti Nokia, kteří v roce 2013 přešli ke společnosti Microsoft. Nejdůležitější podíl mezi těmito propuštěnými pracovníky představují odborníci na programování.
 Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a


text:
národní hospodářství a zaměstnanost
 19.Dotčenými regiony NUTS 2 jsou Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) a Länsi-Suomi (FI197). Celkem 88 % propuštěných pracovníků je ve věku mezi 30 a 54 lety. Perspektivy zaměstnanosti starších pracovníků jsou značně problematické.
 20.Propuštění pracovníci by mohli hrát důležitou roli při oživení průmyslu, kdyby bylo možné v dostatečném rozsahu podpořit jejich další vzdělávání a odbornou přípravu, plány na zahájení podnikání a vyhlídky na zaměstnání.
 Helsinki-Uusimaa
 21.Microsoft je druhým největším podnikem v oblasti IKT v Espoo, což je druhé největší město Finska. Toto odvětví je v Espoo významným zaměstnavatelem. V roce 2013 bylo v tomto odvětví zaměstnáno přibližně 29 400 pracovníků (35 % zaměstnanců soukromého sektoru)
 10
 . V roce 2014 bylo v Espoo založeno celkem 219 společností v oblasti IKT a 313 ukončilo během téhož období činnost
 11
 .
 Klastr IKT kolem Microsoftu je soustředěn v Espoo. To znamená, že Espoo je propouštěním vážně zasaženo: v tomto kole propouštění bude v Espoo propuštěno přibližně 700 pracovníků Microsoftu.
 Na konci srpna 2015 byl počet dlouhodobě nezaměstnaných o 42 % vyšší než o rok dříve. Kromě toho je nezaměstnanost mezi vysoce vzdělanými lidmi v regionu Uusimaa trvale vyšší než 15 %. Na konci srpna 2015 bylo v regionu Uusimaa registrováno celkem 95 967 nezaměstnaných uchazečů o zaměstnání, tj. o 13,3 % více než o rok dříve. Míra nezaměstnanosti činila 11,6 %.
 Etelä-Suomi
 22.Tento region přišel v letech 2007 až 2013 celkem o 6 500 pracovních míst, což představuje pokles o 25 %. V důsledku propouštění ve společnosti Nokia se míra nezaměstnanosti v letech 2008–2015 více než zdvojnásobila, ze 7,0 % na 17,5 %. Vzrostl rovněž podíl vysoce vzdělaných lidí mezi nezaměstnanými.
 Záměr Microsoftu uzavřít závod v Salo znamená, že o zaměstnání přijde přibližně 1 000 osob, které v něm nyní pracují. Jeho uzavření povede k propuštění dalších 150 pracovníků v podnicích, které poskytují tomuto závodu své služby. To znamená, že Salo přijde celkem asi o 1 150 pracovních míst. Přibližně 200 zaměstnancům závodu v Salo byl nabídnut přestup do závodu v Espoo a jiných středisek Microsoftu, takže celkový počet propuštěných pracovníků v oblasti Salo činí přibližně 950.
 Většina lidí, kteří ztratí svou práci, jsou vysoce kvalifikovaní a zkušení pracovníci ve své profesi. Je možné, že řada z nich bude moci rychle najít nové místo, jelikož mohou nabídnout příslušné dovednosti.
 Länsi-Suomi
 23.V Tampere zaniklo během posledních 12 měsíců celkem asi 1 000 pracovních míst v odvětví technologií. V důsledku toho, že vývoj a výroba softwaru a síťových systémů pro mobilní telefony Nokia byly přemístěny z podoblasti Tampere do jiných oblastí, vznikla značná rezerva pracovních sil.
 Poslední snižování počtu zaměstnanců u společnosti Microsoft postihlo přibližně 500 lidí v oblasti Pirkanmaa. Aby jednotliví uchazeči měli dobré vyhlídky na nalezení zaměstnání, musí si udržovat odpovídající úroveň znalostí a zaměřit se na obecnější odborné znalosti. Podnikání většiny velkých subjektů v oblasti Tampere záviselo na ose Nokia/Microsoft. I subdodavatelé jsou proto dotčeni těmito událostmi, které způsobily další propouštění v jejich podnicích.
 Cíloví příjemci pomoci a navržené akce
 Cíloví příjemci pomoci
 24.Odhadovaný počet propuštěných pracovníků, u


text:
nichž se očekává, že se budou účastnit opatření, je 1 441. Rozdělení těchto pracovníků podle pohlaví, státního občanství a věkových skupin je následující:
 Kategorie
 Počet
 cílových příjemců pomoci
 Pohlaví:
 Muži:
 864
 (60,0 %)
 Ženy:
 577
 (40,0 %)
 Státní občanství:
 Občané EU:
 1 297
 (90,0 %)
 Občané zemí, které nejsou členy EU:
 144
 (10,0 %)
 Věková skupina:
 15–24 let:
 0
 (0,0 %)
 25–29 let:
 17
 (1 %)
 30–54 let:
 1 279
 (89 %)
 55–64 let:
 144
 (10,0 %)
 Nad 64 let:
 1
 (0,0 %)
 Způsobilost navržených akcí
 25.Individualizované služby pro propuštěné pracovníky budou spočívat v následujících akcích:
 –Poradenství (koučování) a další přípravná opatření:
 Cílem školení pro uchazeče o zaměstnání je poskytnout účastníkům více informací o trhu práce, pomoci jim při mapování vlastních možností a zlepšit a aktualizovat jejich dovednosti související s hledáním práce.
 Cílem poradenství (koučování) v oblasti zaměstnání je podporovat a vést soukromého klienta při hledání zaměstnání a při profesní přípravě na pracovišti.
 Kariérní koučování je určeno osobám, které přišly o své zaměstnání, pokud podle posouzení úřadu pro zaměstnanost a hospodářský rozvoj (dále též jen „úřad TE“) potřebují tito pracovníci funkčnější, intenzivnější a dlouhodobější podporu při plánování své kariéry. Hlavní důraz se při koučování klade na spolupráci a cvičení ve skupinách.
 Zaměstnanci společnosti Microsoft mají velmi rozličné dovednosti. Aby bylo možné posoudit situaci uchazečů o zaměstnání a to, jaké služby potřebují, může úřad TE zprostředkovat různé posudky odborníků.
 –Služby zaměstnanosti a obchodní služby
 Lidem, kteří přišli o zaměstnání, budou poskytovány informace, poradenství a odborné služby pro plánování jejich opětovného zaměstnání. V předchozích případech EFG se jako velmi užitečné ukázaly být individuální služby.
 –Odborná příprava
 Odborné vzdělávání pro trh práce bude zahrnovat odbornou přípravu pro rozvoj společností a školení na podporu podnikání. Cílem je získání odborné kvalifikace nebo rekvalifikace stávajících dovedností. Nabízeny budou rovněž kurzy odborné přípravy na podporu mobility pracovních sil.
 –Dotace na mzdy
 Pro propuštěné pracovníky budou k dispozici dotace na mzdy s cílem podpořit jejich zaměstnání na novém pracovním místě nebo na stáži, jelikož tím se na omezenou dobu sníží mzdové náklady nového zaměstnavatele. Dotace na mzdy činí 30 až 50 % mzdových nákladů na zaměstnance a bude poskytována po dobu 6 až 24 měsíců.
 –Grant na zakládání podniků
 Cílem grantu na zakládání podniků je podpora vzniku podnikatelské činnosti a zaměstnání fyzických osob. Účelem grantu na zakládání podniků je zajistit potenciálnímu podnikateli příjem během předpokládané doby potřebné pro založení a zahájení podnikání na plný úvazek.
 –Příspěvky na náklady na cestování, přenocování a stěhování
 Uchazeči o zaměstnání může být poskytnut příspěvek na náklady na cestování a ubytování, které mu při hledání zaměstnání vznikly, či na náklady na cestování a ubytování, které souvisí s účastí na opatření odborné přípravy, a náhrada nákladů na stěhování, přijme-li pracovní místo, které se nachází mimo jeho oblast dojíždění.
 26.Navržené akce, jež jsou zde popsány, představují aktivní opatření na trhu práce v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG. Tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.
 27.Finsko poskytlo požadované informace o akcích, které jsou pro dotčený podnik povinné podle vnitrostátního práva nebo