text: až 13 a 18 až 19 nařízení (ES) č. 562/2006[6]. Příslušníci pohraniční stráže musí při provádění kontrol na vnějších hranicích zohlednit zjednodušení zavedené společnými pravidly a předejít zneužívání úpravy vyplývající z rozhodnutí č. 895/2006/ES. Tyto kontroly tedy musí být vyvážené a úměrné sledovaným cílům. Příslušníci pohraniční stráže by měli v každém jednotlivém případě posoudit, zda lze na státní příslušníky třetí země uplatnit zjednodušená pravidla, zda splňují podmínky pro vstup a zda je dodržena lhůta pro průjezd vyplývající z rozhodnutí č. 895/2006/ES. Pokud osoba překročí povolenou lhůtu pro průjezd, lze jí na základě posouzení provedeného příslušníkem pohraniční stráže zakázat vstup. Lze také uložit další administrativní opatření (např. pokuty), pokud by byla vzhledem ke konkrétnímu případu vhodnější.EU by měla na základě úspěšného uplatňování těchto dvou rozhodnutí rozšířit zjednodušený režim na Bulharsko a Rumunsko, které přistoupily k Evropské unii dne 1. ledna 2007 a na něž se dosud stávající společná pravidla nevztahují. Důvody, z nichž vychází výše uvedená rozhodnutí, určitě rovnocenně platí i pro Bulharsko a Rumunsko.V případě těchto dvou členských států se, stejně jako tomu bylo v případě předchozího rozšíření v roce 2004, v záležitostech souvisejících s acquis o vízech (článek 4 Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (dále jen „akt o přistoupení“)) uplatňuje tzv. „schengenský dvoufázový prováděcí postup“. To znamená, že Bulharsko a Rumunsko musí ode dne přistoupení (tj. od 1.1.2007) uplatňovat ustanovení nařízení (ES) 539/2001 a musí tedy státním příslušníkům třetích zemí uvedených v příloze I tohoto nařízení uložit vízovou povinnost, přičemž budou až do okamžiku, kdy jim Rada svým rozhodnutím povolí úplnou integraci do schengenského prostoru, nadále vydávat svá národní víza. Vzhledem k tomu, že se schengenská pravidla o vzájemném uznávání pro účely průjezdu a krátkodobého pobytu neuplatňují na Bulharsko a Rumunsko ode dne jejich přistoupení, mají tyto členské státy povinnost vydávat ode dne 1. ledna 2007 národní víza pro vstup na jejich území a průjezd tímto územím příslušníkům třetích zemí, na něž se vztahuje vízová povinnost podle nařízení (ES) 539/2001, a to i v případě, že jsou tyto osoby držiteli schengenského víza nebo povolení k pobytu nebo národního víza k dlouhodobému pobytu vydaného schengenským státem. Totéž se vztahuje na podobné doklady vydané ostatními členskými státy, které přistoupily k Unii v roce 2004 a které dosud plně neuplatňují schengenské acquis .Česká republika, Kypr, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovensko a Slovinsko, které uplatňují společný režim rozhodnutí č. 895/2006/ES ode dne 1. prosince 2006 a které dosud nejsou plně zapojeny do schengenského prostoru, navíc neměly možnost jednostranně uznávat povolení k pobytu a víza vydaná Bulharskem a Rumunskem pro účely průjezdu přes jejich území.Stávající pravidla neumožňují Bulharsku a Rumunsku uznávat povolení k pobytu vydaná Švýcarskem a Lichtenštejnskem.2. DVA NÁVRHYVzhledem k tomu, že neexistují konkrétní ustanovení reagující na administrativní zatížení, jemuž čelí konzulární úřady Bulharska a Rumunska, a že je třeba uspokojit specifické potřeby ostatních členských států po přistoupení Bulharska a Rumunska k Evropské unii, považuje Komise za nutné zrevidovat společná pravidla vyplývající z rozhodnutí č. 895/2006/ES a 896/2006/ES.Komise v tomto


text: směru bere do úvahy:- specifické potřeby Bulharska a Rumunska v oblasti vízové politiky, nové problémy členských států vzniklé po posledním rozšíření a v období před úplnou integrací členských států, které přistoupily k Evropské unii v roce 2004 a v roce 2007, do schengenského prostoru a- přísné kontroly a prohlídky, kterým byli podrobeni státní příslušníci třetích zemí v členském státě, který jim vydal vízum ke krátkodobému pobytu nebo povolení k pobytu, jakož i nízkou míru rizika, kterou tato kategorie osob představuje pro ostatní členské státy.V důsledku toho se navrhují dva nástroje:2.1. Rozhodnutí EP a Rady, kterým se zavádí zjednodušený režim kontrol osob na vnějších hranicích vycházející z jednostranného uznávání některých dokladů Bulharskem, Českou republikou, Kyprem, Lotyšskem, Maďarskem, Maltou, Polskem, Rumunskem, Slovenskem a Slovinskem za rovnocenné jejich vnitrostátním vízům za účelem průjezdu přes jejich území.Navrhované rozhodnutí vychází z čl. 62 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství a je určeno Bulharsku a Rumunsku a členským státům, jež se rozhodly provádět rozhodnutí č. 895/2006/ES.Vzhledem k tomu, že rozhodnutí č. 895/2006/ES neobsahuje žádné ustanovení, které by v návaznosti na poslední rozšíření Evropské unii umožňovalo rozšířit zjednodušený režim kontrol na vnějších hranicích na některé kategorie osob, držitele některých druhů dokladů, považuje se za nezbytné provést revizi společných pravidel tak, aby se reagovalo na specifické potřeby vzniklé po přistoupení Bulharska a Rumunska dne 1. ledna 2007.Rozšířením režimu jednostranného uznávání prostřednictvím nástroje Společenství by se členským státům neměly ukládat nové povinnosti, které nejsou uvedeny v aktu o přistoupení z roku 2003 a v aktu o přistoupení z roku 2005. Tento nástroj tedy nebude představovat odchylku od těchto dvou smluv o přistoupení.Navrhovaný režim se bude provádět na dobrovolné bázi: příslušné členské státy mají buď možnost provádět nový nástroj, nebo nadále vydávat národní víza, jak to požadují smlouvy o přistoupení.Nový návrh by měl Bulharsku a Rumunsku, které přistoupily k Evropské unii v roce 2007, umožnit jednostranně uznávat za rovnocenná jejich národním vízům víza a povolení k pobytu vydaná schengenskými státy, jakož i podobné doklady vydané těmito dvěma zeměmi a členskými státy, které přistoupily k Unii v roce 2004 a které nejsou dosud zcela integrovány do schengenského prostoru.Členským státům, které se rozhodly uplatňovat rozhodnutí č. 895/2006/ES a které nejsou dosud plně integrovány do prostoru bez vnitřních hranic, by navíc mělo být umožněno jednostranně uznávat víza a povolení k pobytu vydaná Bulharskem a Rumunskem. Členským státům, které se rozhodly, ze nebudou uplatňovat rozhodnutí č. 895/2006/ES, by nemělo být umožněno nové rozhodnutí provádět, protože mají za to, že za rovnocenná jejich národním vízům pro účely průjezdu lze považovat jen povolení k pobytu a víza vydaná členskými státy, které plně uplatňují schengenské acquis .Zjednodušený režim vychází z úvahy, že státní příslušníci třetích zemí, kteří by mohli systém využívat, již v členském státě prošly přísnou kontrolou a nemá se za to, že by ohrožovali veřejný pořádek nebo představovali riziko ve smyslu nedovoleného přistěhovalectví.Tento režim se bude používat až do konce přechodného období, tj. do okamžiku plné účasti členských států na prostoru bez vnitřních hranic, kdy začne být vzájemné uznávání těchto dokladů povinné.Režim uznávání bude

type: legislation

jurisdiction: EU


text: stejně jako v rozhodnutí č. 895/2006/ES omezen na účely průjezdu územím příslušných členských států. Doba průjezdu nesmí přesáhnout pět dní. Tento režim nemá nahradit vydávání národních víz pro krátkodobé pobyty členskými státy. Podle stávajících pravidel mají tyto členské státy navíc možnost vydávat vícevstupní národní víza pro krátkodobý pobyt s platností rok či více, aby se zjednodušila mobilita státních příslušníků třetích zemí, držitelů schengenských dokladů, kteří musí často cestovat na území těchto členských států.Pro režim uznávání byly zvoleny tyto doklady:- jednotná víza vydaná schengenským státem podle společných pravidel vyplývajících ze Společných konzulárních instrukcí (průjezdní, krátkodobá nebo cestovní, skupinová víza);- národní víza k dlouhodobému pobytu vydaná schengenským státem podle vnitrostátních právních předpisů;- povolení k pobytu vydaná schengenským státem a uvedená v příloze IV Společných konzulárních instrukcí, která uvádí seznam dokladů opravňujících jejich držitele ke vstupu do schengenského prostoru bez víza;- národní víza ke krátkodobému a dlouhodobému pobytu, jakož i povolení k pobytu vydaná členským státem, který přistoupil k Evropské unii v roce 2004, jak vyplývá z přílohy rozhodnutí č. 895/2006/ES;- národní víza ke krátkodobému a dlouhodobému pobytu, jakož i povolení k pobytu vydaná Bulharskem a Rumunskem.Pokud se Bulharsko a Rumunsko rozhodnou pro uplatňování společného režimu, budou muset přijímat všechny doklady vydané členskými státy, jež plně uplatňují schengenské acquis , a nebudou tak rozlišovat mezi orgány, které doklady vydaly.Příslušné členské státy musí své rozhodnutí sdělit Komisi. Komise tyto informace zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie , čímž zajistí transparentnost celého systému. Členské státy by však měly odepřít vstup státních příslušníků třetích zemí, jejichž jména jsou na vnitrostátním seznamu osob, kterým má být odepřen vstup.Tento nástroj bude přijat postupem spolurozhodování.2.2 . Rozhodnutí EP a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 896/2006/ES, kterým se zavádí zjednodušený režim kontrol osob na vnějších hranicích vycházející z jednostranného uznávání některých povolení k pobytu vydaných Švýcarskem a Lichtenštejnskem členskými státy za účelem průjezdu přes jejich území.Právním základem návrhu rozhodnutí je čl. 62 odst. 2 písm. a) Smlouvy o založení Evropského společenství.Navrhované rozhodnutí zohledňuje přistoupení Bulharska a Rumunska k Evropské unii ke dni 1. ledna 2007 a má změnit rozhodnutí č. 896/2006/ES tak, aby se Bulharsku a Rumunsku umožnilo uplatňovat zjednodušený režim kontrol osob na jejich vnějších hranicích vycházející z režimu jednostranného uznávání těmito dvěma státy některých povolení k pobytu vydaných Švýcarskem a Lichtenštejnskem, která jsou uvedena v příloze rozhodnutí č. 896/2006/ES. Navrhované rozhodnutí vychází z úvahy, že státní příslušníci třetích zemí, kteří jsou držiteli povolení k pobytu vydaných Švýcarskem nebo Lichtenštejnskem, by nepředstavovali hrozbu pro veřejný pořádek v členských státech nebo riziko ve smyslu nedovoleného přistěhovalectví.Uznávání se omezuje pouze na účely průjezdu. Pokud se Bulharsko a Rumunskou rozhodnou účastnit se rozhodnutí EP a Rady, které umožňuje jednostranné uznávání dokladů vydaných schengenskými státy a dalšími členskými státy těmito zeměmi za rovnocenné jejich národním vízům pro účely průjezdu, je provádění tohoto nástroje v průběhu přechodného období dobrovolné, a to až do okamžiku, kdy Rada rozhodne o jejich plné integraci do schengenského prostoru.Bulharsko a Rumunsko mají možnost se rozhodnout, zda se budou účastnit režimu uznávání, a toto rozhodnutí musí oznámit Evropské komisi.


text: Komise zajistí zveřejnění příslušných informací.Navrhovaný systém nemá v žádném případě dopad na předpisy schengenského acquis , pokud jde o postupy a ověřování nutné pro překročení vnějších hranic.Vzhledem k tomu, že je navrhovaný systém omezen na průjezd, nemá dopad na možnost Bulharska a Rumunska vydávat vícevstupní víza ke krátkodobému pobytu s platností jednoho roku či více, aby se usnadnila mobilita státních příslušníků třetích zemí, držitelů povolení k pobytu vydaných Švýcarskem a Lichtenštejnskem.Tento nástroj bude přijat postupem spolurozhodování.3. SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITAČlánek 5 Smlouvy o ES stanoví, že „činnost Společenství nepřekročí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů této smlouvy“. Činnosti Společenství musí mít co nejjednodušší formu, která umožní, že návrh dosáhne svého cíle a bude proveden co nejúčinněji. V tomto smyslu se pro revizi společných pravidel pro režim jednostranného uznávání, který byl zavedený rozhodnutími č. 895/2006/ES a 896/2006/ES, navrhují tyto právní nástroje:- rozhodnutí umožňující Bulharsku, České republice, Kypru, Lotyšsku, Maďarsku, Maltě, Polsku, Rumunsku, Slovensku, Slovinsku jednostranně uznávat některé doklady za rovnocenné jejich národním vízům pro účely průjezdu přes jejich území během přechodného období, až do okamžiku úplné integrace těchto členských států do společného prostoru bez vnitřních hranic. Účast na tomto režimu je dobrovolná;- změna rozhodnutí č. 896/2006/ES, kterým se zavádí zjednodušený režim kontrol osob na vnějších hranicích vycházející z jednostranného uznávání některých povolení k pobytu vydaných Švýcarskem a Lichtenštejnskem členskými státy za účelem průjezdu přes jejich území. Cílem navrhované změny je rozšířit na Bulharsko a Rumunsko uplatňování zjednodušeného režimu pro průjezd jejich územím tím, že v případě držitelů povolení k pobytu vydaných těmito dvěma zeměmi odpadne potřeba vydávat průjezdní víza.Účast na režimu uznávání je pro členské státy, které přistoupily k Evropské unii v roce 2004 a 2007, dobrovolná v průběhu přechodného období až do jejich úplné integrace do společného prostoru bez vnitřních hranic; od tohoto okamžiku je uplatňování režimu vzájemného uznávání pro členské státy, které jsou plně integrovány do prostoru bez vnitřních hranic, povinné.Cíle, který sledují výše uvedené návrhy, tj. dočasné zavedení společných pravidel pro vzájemné uznávání některých dokladů Bulharskem a Rumunskem a členskými státy, které již provádějí rozhodnutí č. 895/2006/ES, jakož i rozšíření společného režimu pro jednostranné uznávání některých povolení k pobytu vydaných Švýcarskem a Lichtenštejnskem ze strany Bulharska a Rumunska, lze dosáhnout pouze prostřednictvím akce na úrovni Společenství, protože žádný členský stát by neměl možnost přijmout čistě národní opatření, která by k dosažení tohoto cíle vedla.V rámci činnosti Společenství byla zvolena opatření, která by umožnila, aby bylo dosaženo cílů uvedených v návrhu a aby byly provedeny co neúčinněji. V tomto smyslu a v souladu s dvěma rozhodnutími ze dne 14. června 2006 byly při zohlednění předpokládaných cílů vybrány dva různé právní nástroje. Pokud jde o první návrh, vhodným právním nástrojem pro dobrovolné provádění společných pravidel jednostranného uznávání, která představují dočasnou odchylku od stávajících pravidel vzájemného uznávání, příslušnými členskými státy je rozhodnutí EP a Rady. Pokud jde o druhý návrh, byla zvolena změna rozhodnutí č. 896/2006/ES, a to novým rozhodnutí EP a Rady, s cílem rozšířit uplatňování společných pravidel a umožnit jednostranné uznávání některých povolení k pobytu vydaných Švýcarskem a


text: Lichtenštejnskem ze strany Bulharska a Rumunska.4. DŮSLEDKY S OHLEDEM NA RŮZNÉ PROTOKOLY KE SMLOUVĚPrvní navrhované rozhodnutí EP a Rady je určeno výlučně Bulharsku, České republice, Kypru, Lotyšsku, Maďarsku, Maltě, Polsku, Rumunsku, Slovensku a Slovinsku a zavádí specifický přechodný režim umožňující těmto státům jednostranné uznávání některých dokladů vydaných členskými státy za rovnocenné jejich národním průjezdním vízům. Uplatňování navrhovaného rozhodnutí je dobrovolné a použije se v příslušných členských státech do okamžiku, který stanoví Rada svým rozhodnutím podle čl. 3 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2003 a čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005.Režim zavedený tímto návrhem nemůže ze své povahy znamenat stejné možnosti, jaké vyplývají z protokolů o postavení Spojeného království, Irska a Dánska.Toto rozhodnutí adresované výlučně členským státům, které jsou vázány schengenským acquis , aniž by byly zcela integrovány do společného prostoru bez vnitřních hranic, nerozvíjí schengenské acquis ve smyslu dohody podepsané dne 18. května 1999 mezi Radou, Norskem, Islandem za účelem přidružení těchto dvou zemí k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [7]. S ohledem na soudržnost a řádné fungování schengenského systému se však toto rozhodnutí vztahuje i na víza a povolení k pobytu vydaná Norskem a Islandem, zeměmi, které jsou přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a zcela jej provádějí.Toto rozhodnutí adresované výlučně členským státům, které jsou vázány schengenským acquis , aniž by byly zcela integrovány do společného prostoru bez vnitřních hranic, nerozvíjí schengenské acquis ve smyslu dohody podepsané Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarska k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [8], což spadá do oblasti uvedené v čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady o podpisu dohody jménem Společenství a o jejím prozatímním uplatňování.Navrhované rozhodnutí EP a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 896/2006/ES je adresováno Bulharsku a Rumunsku, aby jim umožnilo jednostranně uznávat za rovnocenná jejich průjezdním vízům některá povolení k pobytu vydaná Švýcarskem a Lichtenštejnskem. Režim zavedený tímto návrhem nemůže ze své povahy znamenat stejné možnosti, jaké vyplývají z protokolů o postavení Spojeného království, Irska a Dánska.Toto rozhodnutí nerozvíjí schengenské acquis ve smyslu dohody podepsané dne 18. května 1999 mezi Radou, Norskem a Islandem za účelem přidružení těchto dvou zemí k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis , protože se nový prvek zavedený tímto rozhodnutím odvolává na rozšíření zjednodušeného režimu vyplývajícího z rozhodnutí č. 896/2006/ES na Bulharsko a Rumunsko, aniž by se měnily základní pravidla a zásady.2007/0185 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU a RADY,kterým se zavádí zjednodušený režim kontrol osob na vnějších hranicích vycházející z jednostranného uznávání některých dokladů Bulharskem, Českou republikou, Kyprem, Lotyšskem, Maďarskem, Maltou, Polskem, Rumunskem, Slovenskem a Slovinskem za rovnocenné jejich vnitrostátním vízům za účelem průjezdu přes jejich územíEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[9],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) Podle čl. 4 odst. 1 Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (dále jen „akt o přistoupení z


text: roku 2005“), se požaduje, aby Bulharsko a Rumunsko, jež k Unii přistoupily dne 1. ledna 2007, od tohoto data uložily vízovou povinnost státním příslušníkům třetích zemí uvedených v příloze I nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni[10].(2) Podle čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005 jsou ustanovení schengenského acquis o podmínkách a kritériích pro udělování jednotných krátkodobých víz, jakož i ustanovení o vzájemném uznávání víz a o rovnocennosti povolení k pobytu a víz použitelná v Bulharsku a Rumunsku pouze na základě rozhodnutí Rady vydaného za tímto účelem. Pro tyto členské státy jsou však závazná ode dne přistoupení.(3) Bulharsko a Rumunsko jsou tudíž povinny vydávat národní víza ke vstupu na své území a průjezdu přes ně státním příslušníkům třetích zemí, kteří jsou držiteli jednotného víza nebo dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu vydaného členským státem plně uplatňujícím schengenské acquis nebo obdobných dokladů vydaných členskými státy, které dosud plně neuplatňují schengenské acquis .(4) Držitelé dokumentů vydaných členskými státy plně uplatňujícími schengenské acquis a podobných dokumentů vydaných členskými státy, které dosud plně neuplatňují schengenské acquis , nepředstavují pro Bulharsko a Rumunsko žádné riziko, neboť všechny nezbytné kontroly podstoupili v jiných členských státech. Aby se zamezilo neodůvodněnému administrativnímu zatížení Bulharska a Rumunska, je třeba, aby se uplatňování společných pravidel zavedených rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 895/2006 ze dne 14. června 2006, kterým se zavádí zjednodušený režim kontrol osob na vnějších hranicích vycházející z jednostranného uznávání některých dokladů Českou republikou, Estonskem, Kyprem, Lotyšskem, Litvou, Maďarskem, Maltou, Polskem, Slovinskem a Slovenskem za rovnocenné jejich národním vízům za účelem průjezdu přes jejich území[11], rozšířilo na tyto země.(5) Nová společná pravidla by měla Bulharsku a Rumunsku umožnit jednostranně uznávat za rovnocenné jejich národním vízům některé doklady vydané členskými státy plně uplatňujícími schengenské acquis , obdobné doklady vydané těmito státy a doklady uvedené v příloze rozhodnutí č. 895/2006/ES vydané členskými státy, které přistoupily k Evropské unii v roce 2004, a zavést zjednodušený režim kontrol osob na vnějších hranicích vycházející z tohoto jednostranného uznávání rovnocennosti.(6) S ohledem na skutečnost, že Česká republika, Kypr, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovensko a Slovinsko oznámily Komisi svá rozhodnutí uplatňovat zjednodušený režim zavedený rozhodnutím č. 895/2006/ES, nová společná pravidla by měla těmto členským státům rovněž umožnit pro účely průjezdu přes jejich území uznávání víz a povolení k pobytu vydaných Bulharskem a Rumunskem za rovnocenná jejich národním vízům.(7) Nová společná pravidla by měla platit po přechodnou dobu do dne, který bude určen v rozhodnutí Rady, jak je uvedeno v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci aktu o přistoupení z roku 2003 a v čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005.(8) Uznávání dokladů by mělo být omezeno na účely průjezdu přes území Bulharska, České republiky, Kypru, Lotyšska, Maďarska, Malty, Polska, Rumunska, Slovenska a Slovinska. Účast na společném systému by měla být dobrovolná a členským státům by neměly být


text: ukládány dodatečné povinnosti, které nevyplývají z aktu o přistoupení z roku 2003 a z aktu o přistoupení z roku 2005.(9) Společná pravidla by se měla uplatňovat na jednotná víza ke krátkodobému pobytu, dlouhodobá víza a povolení k pobytu vydaná členskými státy plně uplatňujícími schengenské acquis , obdobné doklady vydané členskými státy, které dosud neuplatňují plně schengenské acquis , jakož i na víza ke krátkodobému a dlouhodobému pobytu a povolení k pobytu vydaná Bulharskem a Rumunskem.(10) Podmínky vstupu vyplývající z čl. 5 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex)[12], musí být splněny, s výjimkou podmínky uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení, pokud toto rozhodnutí rozšiřující uplatňování společných pravidel vyplývajících z rozhodnutí č. 895/2006/ES zavádí režim jednostranného uznávání Bulharskem a Rumunskem pro účely průjezdu některých dokladů vydaných členskými státy plně uplatňujícími schengenské acquis , obdobných dokladů vydaných členskými státy, které dosud plně neuplatňují schengenské acquis , jakož i víz ke krátkodobému a dlouhodobému pobytu a povolení k pobytu vydaných Bulharskem a Rumunskem a navíc umožňuje, aby Česká republika, Kypr, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovensko a Slovinsko, které uplatňují podobný režim zavedený rozhodnutím č. 895/2006/ES, uznávaly obdobné doklady vydané Bulharskem a Rumunskem.(11) Jelikož cíle tohoto rozhodnutí, totiž zavedení režimu jednostranného uznávání ze strany členských států, které přistoupily k Unii v roce 2004 a v roce 2007, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich z důvodu rozsahu a účinků tohoto rozhodnutí může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle.(12) Toto rozhodnutí nerozvíjí ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis , nýbrž je určeno pouze členským státům, které přistoupily k Evropské unii v roce 2004 a v roce 2007 a dosud plně neuplatňují schengenské acquis . V zájmu soudržnosti a řádného fungování schengenského systému se toto rozhodnutí nicméně týká také víz a povolení k pobytu vydaných třetími zeměmi, které se přidružily k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a které plně uplatňují schengenské acquis , jako je Island a Norsko.(13) V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se tyto členské státy neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí.(14) V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí,PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Tímto rozhodnutím se zavádí zjednodušený režim kontrol osob na vnějších hranicích umožňující:- Bulharsku a Rumunsku pro účely průjezdu jednostranně uznávat za rovnocenné jejich národním vízům doklady uvedené v článcích 2 a 3,


text: jakož i doklady uvedené v článku 4 vydané těmito dvěma zeměmi státním příslušníkům třetích států, kteří podléhají vízové povinnosti podle nařízení (ES) č. 539/2001.- České republice, Kypru, Lotyšsku, Maďarsku, Maltě, Polsku, Slovensku a Slovinsku, které Komisi oznámily svá rozhodnutí uplatňovat zjednodušený režim zavedený rozhodnutím č. 895/2006/ES pro účely průjezdu jednostranně uznávat za rovnocenné jejich národním vízům doklady uvedené v článku 4 vydané Bulharskem a Rumunskem státním příslušníkům třetích států, kteří podléhají vízové povinnosti podle nařízení (ES) č. 539/2001.Článek 21. Bulharsko a Rumunsko mohou považovat za rovnocenné jejich národním vízům za účelem průjezdu, bez ohledu na státní příslušnost jejich držitelů, tyto doklady vydané členskými státy plně uplatňujícími schengenské acquis :i) „jednotné vízum“ uvedené v článku 10 Úmluvy k provedení Schengenské dohody;ii) „dlouhodobé vízum“ uvedené v článku 18 Úmluvy k provedení Schengenské dohody;iii) „povolení k pobytu“ obsažené příloze IV Společné konzulární instrukce.2. Rozhodnou-li se Bulharsko a Rumunsko uplatňovat toto rozhodnutí, budou uznávat veškeré doklady uvedené v odstavci 1 bez ohledu na stát, který doklad vydal.Článek 3Rozhodnou-li se Bulharsko a Rumunsko uplatňovat článek 2, mohou navíc pro účely průjezdu uznávat za rovnocenné jejich národním vízům národní víza ke krátkodobému pobytu, dlouhodobá víza a povolení k pobytu vydaná jedním nebo více členskými státy, které přistoupily k Unii v roce 2004 a dosud plně neuplatňují schengenské acquis .Doklady vydané členskými státy dosud plně neuplatňujícími schengenské acquis , které mohou být uznávány, jsou uvedeny v příloze rozhodnutí č. 895/2006/ES.Článek 4Bulharsko a Rumunsko mohou navíc také za rovnocenná jejich národním vízům pro účely průjezdu uznávat národní víza ke krátkodobému pobytu, dlouhodobá víza a povolení k pobytu, která vydaly.Doklady vydané Bulharskem a Rumunskem, které mohou být uznávány podle tohoto rozhodnutí, jsou uvedeny v příloze.Článek 5Česká republika, Kypr, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovensko a Slovinsko mohou rovněž pro účely průjezdu uznávat bulharské a rumunské doklady uvedené v příloze k tomuto rozhodnutí.Článek 6Bulharsko, Česká republika, Kypr, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Polsko, Rumunsko, Slovensko a Slovinsko mohou uznávat doklady za rovnocenné jejich národním vízům pro účely průjezdu, pouze pokud doba trvání průjezdu státního příslušníka třetí země přes jejich území nepřekročí pět dní.Doba platnosti dokladů uvedených v článcích 2, 3 a 4 se musí vztahovat i na dobu trvání průjezdu.Článek 7Bulharsko, Česká republika, Kypr, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Polsko, Rumunsko, Slovensko a Slovinsko oznámí Komisi, zda se rozhodly toto rozhodnutí uplatňovat, a to do 10 pracovních dní od jeho vstupu v platnost. Komise zveřejní informace sdělené těmito členskými státy v Úředním věstníku Evropské unie .Článek 8Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.Použije se do dne, který určí Rada v rozhodnutí přijatém podle čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005.Článek 9Toto rozhodnutí je určeno Bulharsku, České republice, Kypru, Lotyšsku, Maďarsku, Maltě, Polsku, Rumunsku, Slovensku a Slovinsku.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyně[...] PŘÍLOHASeznam dokladů vydávaných BULHARSKEM– Víza1. Виза за летищен транзит (виза вид "А") – letištní průjezdní vízum (typ „A”)2. Визи за транзитно преминаване (виза вид "B") – průjezdní vízum (typ „B”)- Еднократна транзитна виза – jednosměrné průjezdní vízum-


text: Двукратна транзитна виза – dvousměrné průjezdní vízum- Многократна транзитна виза – vícevstupní průjezdní vízum3. Визи за краткосрочно пребиваване (виза вид "C") – vízum ke krátkodobému pobytu (typ „C”)- Еднократна транзитна виза – jednovstupní vízum- Многократна входна виза – vícevstupní vízum4. Виза за дългосрочно пребиваване (виза вид "D") – vízum k dlouhodobému pobytu (typ „D”)– Povolení k pobytu1. Карта на продължително пребиваващ в Република България чужденец – povolení k dlouhodobému pobytu2. Карта на постоянно пребиваващ в Република България чужденец – povolení k trvalému pobytu3. Карта на бежанец – povolení k pobytu pro uprchlíky4. Удостоверение за пътуване зад граница на чужденец с хуманитарен статут – povolení k pobytu pro státního příslušníka třetí země, jemuž byl Bulharskou republikou přiznán status humanitární ochranySeznam dokladů vydávaných RUMUNSKEM– Víza- viză de tranzit, identificată prin simbolul B (průjezdní víza, označená písmenem B)- viză de scurtă şedere, identificată prin simbolul C (víza ke krátkodobému pobytu, označená písmenem C)- viză de lungă şedere, identificată prin unul dintre următoarele simboluri, în funcţie de activitatea pe care urmează să o desfăşoare în România străinul căruia i-a fost acordată:i) desfăşurarea de activităţi economice, identificată prin simbolul D/AEii) desfăşurarea de activităţi profesionale, identificată prin simbolul D/APiii) desfăşurarea de activităţi comerciale, identificată prin simbolul D/ACiv) angajare în munca, identificată prin simbolul D/AMv) studii, identificată prin simbolul D/SDvi) reîntregirea familiei, identificată prin simbolul D/VFvii) intrarea în România a străinilor căsătoriţi cu cetăţeni români, identificată prin simbolul D/CRviii) activităţi religioase sau umanitare, identificată prin simbolul D/RUix) viză diplomatică şi viză de serviciu, identificată prin simbolul DSx) alte scopuri, identificată prin simbolul D/AS(víza k dlouhodobému pobytu označená jedním z následujících písmen podle činnosti, kterou cizinec, jemuž bylo vízum uděleno, v Rumunsku vykonává:i) hospodářské činnosti, označeno písmeny D/AEii) výkon svobodných povolání, označeno písmeny D/APiii) obchodní činnosti, označeno písmeny D/ACiv) zaměstnanecký poměr, označeno písmeny D/AMv) studium, označeno písmeny D/SDvi) spojení rodiny, označeno písmeny D/VFvii) vstup cizince, manžela rumunského státního příslušníka, na rumunské území, označeno písmeny D/CRviii) náboženské nebo humanitární činnosti, označeno písmeny D/RUix) diplomatická víza a služební víza, označeno písmeny DSx) ostatní důvody, označeno písmeny D/AS).– Povolení k pobytu- Permis de şedere temporară (povolení k dočasnému pobytu)- Permis de şedere permanentă (povolení k trvalému pobytu)- Carte de rezidenţă - pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (průkaz pobytu – pro cizince, kteří jsou rodinnými příslušníky rumunských občanů)- Carte de rezidenţă permanentă - pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (průkaz trvalého pobytu – pro cizince, kteří jsou rodinnými příslušníky rumunských občanů).2007/0186 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU a RADY,kterým se mění rozhodnutí č. 896/2006, kterým se zavádí zjednodušený režim kontrol osob na vnějších hranicích vycházející z jednostranného uznávání některých povolení k pobytu vydaných Švýcarskem a Lichtenštejnskem členskými státy za účelem průjezdu přes jejich území.EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2 písm. a) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[13],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) Rozhodnutí č. 896/2006/ES zavádí společná pravidla pro jednostranné uznávání některých povolení k pobytu vydaných Švýcarskem a Lichtenštejnskem členskými


text: státy, což umožňuje zjednodušený režim kontrol státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou držiteli těchto dokumentů, na vnějších hranicích.(2) V důsledku dvoustupňového uplatňování schengenského acquis byly nové členské státy, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004, povinny od tohoto dne udělovat národní víza státním příslušníkům třetích zemí, kteří jsou držiteli povolení k pobytu vydaného Švýcarskem a Lichtenštejnskem a podléhají vízové povinnosti podle nařízení Rady (ES) č. 539/2001. Tato povinnost způsobila dodatečné administrativní zatížení konzulárních úřadů těchto členských států ve Švýcarsku a Lichtenštejnsku.(3) Nebylo zřejmě nutné, aby byla ze strany členských států pro tuto kategorii osob stanovena vízová povinnost, neboť představují pro členské státy nízkou míru rizika nedovoleného přistěhovalectví.(4) S ohledem na skutečnost, že se stejné důvody uplatní i na Bulharsko a Rumunsko, zjednodušený režim zavedený rozhodnutím č. 896/2006/ES[14] by měl být rozšířen i na Bulharsko a Rumunsko.(5) Tato změna rozhodnutí č. 896/2006/ES by měla Bulharsku a Rumunsku, pokud se rozhodnou uplatňovat rozhodnutí č. .../2007/ES, umožnit jednostranně uznávat za rovnocenná jejich národním vízům pro účely průjezdu povolení k pobytu vydaná Švýcarskem a Lichtenštejnskem, která jsou uvedena v příloze rozhodnutí č. 896/2006/ES.(6) Uznávání by mělo být omezeno na účely průjezdu přes území Bulharska a Rumunska a nemělo by mít dopad na možnost těchto dvou států vydávat víza ke krátkodobému pobytu.(7) Možnost Bulharska a Rumunska neuplatňovat toto rozhodnutí by měla být omezena na přechodné období až do okamžiku, který určí Rada podle čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005.(8) Musí být splněny podmínky pro vstup stanovené v čl. 5 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex)[15], s výjimkou podmínky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení, pokud je tímto rozhodnutím stanoven režim rovnocennosti mezi průjezdními vízy vydanými Bulharskem a Rumunskem a některými povoleními k pobytu vydanými Švýcarskem a Lichtenštejnskem.(9) Jelikož cíle zamýšlené činnosti přímo ovlivňují acquis Společenství v oblasti víz a nelze jich v uspokojivé míře dosáhnout na úrovni členských států, a lze jich z důvodu rozsahu a účinků této činnosti lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle.(10) V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se tyto členské státy neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí.(11) V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a proto pro ně není závazné ani použitelné.PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1V článku 2 rozhodnutí č. 896/2006/ES se jako třetí pododstavec doplňuje tento pododstavec:„Rozhodnou-li se Bulharsko a Rumunsko uplatňovat rozhodnutí č. .../2007/ES, mohou jednostranně uznávat za rovnocenná jejich národním průjezdním vízům povolení k pobytu uvedená v příloze tohoto


text: rozhodnutí až do dne, který určí Rada podle čl. 4 odst. 2 Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie.“Článek 2Rozhodnou-li se Bulharsko a Rumunsko uplatňovat toto rozhodnutí, oznámí to Komisi do 10 pracovních dní od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Komise zveřejní informace sdělené těmito státy v Úředním věstníku Evropské unie .Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 4Toto rozhodnutí je určeno Bulharsku a Rumunsku.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyně[...] [1] Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1, naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1932/2006 (Úř. věst. L 405, 30.12.2006, s. 23).[2] Úř. věst. L 167, 20.6.2006, s. 1.[3] Úř. věst. L 167, 20.6.2006, s. 8.[4] Členské státy, které přistoupily k Evropské unii v roce 2004, měly Komisi do dne 1. srpna 2006 oznámit svá rozhodnutí o uplatňování společných pravidel.[5] Úř. věst. C 251, 17.10.2006, s. 20.[6] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex), Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 1.[7] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 35.[8] Dokument Rady č. 13054/04.[9] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[10] Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1932/2006 (Úř. věst. L 405, 30.12.2006, s. 23).[11] Úř. věst. L 167, 20.6.2006, s. 1.[12] Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 1.[13] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[14] Úř. věst. L 167, 20.6.2006.[15] Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 1.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 28.10.2021
 COM(2021) 935 final
 2021/0337(BUD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům na základě žádosti Itálie – EGF/2021/003 IT Porto Canale
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 1.Pravidla pro poskytování finančních příspěvků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/691 ze dne 28. dubna 2021 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG) a o zrušení nařízení (EU) č. 1309/2013
 1
 (dále jen „nařízení o EFG“).
 2.Dne 15. července 2021 předložila Itálie žádost EGF/2021/003 IT/Porto Canale o finanční příspěvek z EFG v souvislosti s propouštěním ve společnosti Porto Industriale di Cagliari SpA v Itálii.
 3.Po posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu se všemi příslušnými ustanoveními nařízení o EFG k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG jsou splněny.
 SHRNUTÍ ŽÁDOSTI
 Žádost o prostředky z EFG
 EGF/2021/003 IT/Porto Canale
 Členský stát
 Itálie
 Dotčený region / dotčené regiony (úroveň NUTS 2
 2
 )
 Sardegna (ITG2)
 Datum podání žádosti
 15. července 2021
 Datum potvrzení přijetí žádosti
 29. července 2021
 Datum žádosti o poskytnutí dodatečných informací
 29. července 2021
 Lhůta pro poskytnutí dodatečných informací
 20. srpna 2021
 Lhůta pro vyhotovení posouzení
 29. října 2021
 Kritérium pro pomoc
 Čl. 4 odst. 3 nařízení o EFG
 Primární podnik
 Porto Canale
 (Porto Industriale di Cagliari SpA)
 Počet dotčených podniků
 1
 Odvětví ekonomické činnosti
 (oddíl NACE Revize 2)
 3
 Oddíl 52 (Skladování a vedlejší činnosti v dopravě)
 Referenční období (čtyři měsíce):
 1. září 2020 – 1. ledna 2021
 Počet pracovníků propuštěných během referenčního období (a)
 190
 Počet pracovníků propuštěných před referenčním obdobím nebo po něm (b)
 0
 Celkový počet propuštěných pracovníků (a + b)
 190
 Celkový počet způsobilých příjemců pomoci
 190
 Celkový počet cílových příjemců pomoci
 190
 Rozpočet na individualizované služby (v EUR)
 1 686 750
 Rozpočet na provádění EFG
 4
 (v EUR)
 0 070 200
 Celkový rozpočet (v EUR)
 1 756 950
 Příspěvek z EFG (85 %) (v EUR)
 1 493 407
 POSOUZENÍ ŽÁDOSTI
 Postup
 4.Itálie podala žádost EGF/2021/003 IT/Porto Canale dne 15. července 2021, tedy do dvanácti týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria pro pomoc stanovená v článku 4 nařízení o EFG
 5
 . Komise dne 29. července 2021 potvrdila přijetí žádosti a vyžádala si od Itálie dodatečné informace. Tyto dodatečné informace byly poskytnuty do patnácti pracovních dnů od vyžádání. Lhůta 50 pracovních dnů od obdržení úplné žádosti, během níž by Komise měla dokončit své posouzení, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, uplyne dne 29. října 2021.
 Způsobilost žádosti
 Dotčené podniky a příjemci pomoci
 5.Žádost se týká 190 propuštěných pracovníků, kteří přestali vykonávat svou činnost v podniku Porto Canale (Porto Industriale di Cagliari SpA). Tento podnik působil v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 52 (Skladování a vedlejší činnosti v dopravě). Propuštění pracovníci ze společnosti Porto Canale se nacházejí v regionu NUTS 2 Sardegna (ITG2).
 Kritéria pro pomoc


text:
6.Itálie podala žádost podle kritérií pro pomoc stanovených v čl. 4 odst. 3 nařízení o EFG, tedy odchylně od kritérií stanovených v čl. 4 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení, která vyžadují, aby během referenčního období v délce čtyř měsíců činnost ukončilo nejméně 200 propuštěných pracovníků v jednom podniku v členském státě, včetně pracovníků propuštěných dodavateli uvedeného podniku a výrobci, kteří jsou jeho odběrateli, a/nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost.
 7.Čtyřměsíční referenční období v případě této žádosti trvalo od 1. září 2020 do 1. ledna 2021.
 Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti
 8.Ukončení činnosti propuštěných pracovníků během referenčního období bylo vypočítáno ode dne skutečného skončení pracovního poměru nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání.
 Způsobilí příjemci pomoci
 9.Celkový počet způsobilých příjemců pomoci je tedy 190.
 Popis událostí, jež vedly k propouštění a ukončení činnosti
 10.V roce 2018 středomořské přístavy odbavily 35 % evropského přístavního provozu, což představuje nárůst o sedm procentních bodů ve srovnání s rokem 2008. Italské přístavy však z tohoto trendu neměly žádný prospěch. V letech 2011 až 2018 se množství tun přepravovaných Suezským průplavem zvýšilo o 42 %, zatímco činnost italských přístavů vzrostla pouze o 2 %
 6
 a činnost v přístavu Cagliari v tomto období stále klesala.
 Námořní přeprava zboží, celkové toky do sardinských přístavů a z nich
 (v milionech tun)
 do přístavů
 z přístavů
 Zdroj: Banca d'Italia
 7
 11.Proces koncentrace zahrnující globální lodní dopravce
 8
 vedl ke změnám v překládkách ve Středozemním moři. Objemy a operace kontejnerové dopravy byly přesunuty do uzlů nacházejících se na okrajích středomořské oblasti, jako jsou přístavy Pireus, Port Said, Tanger-Med a Algeciras.
 12.Přístav v Cagliari má v celosvětové obchodní síti značnou nevýhodu: nemůže nabídnout pozemní spojení se zbytkem Itálie a Evropy. V roce 2018 provoz poklesl o 90 % a ztráty činily více než 3 miliony EUR. V roce 2019 nevpluly do kontejnerového terminálu v Cagliari během několika měsíců žádné lodě v důsledku strategických rozhodnutí jeho hlavního zákazníka (společnosti Hapag Lloyd)
 9
 . Společnost Contship Italia Group, jediný akcionář společnosti Porto Industriale di Cagliari S.p.A, koncesionáře kontejnerového terminálu, se proto rozhodla ukončit svou činnost v Cagliari a dobrovolně zlikvidovat svou dceřinou společnost Porto Industriale di Cagliari SpA.
 13.S cílem zabránit propouštění během období, kdy italské orgány hledaly pro kontejnerový terminál nového koncesionáře, byl 207 pracovníkům společnosti Porto Canale v září 2019 na dobu dvanácti měsíců poskytnut příspěvek v rámci italského režimu CIGS (Cassa integrazione guadagni straordinaria) – sociální záchranné sítě, která nahrazuje nebo doplňuje platy pracovníků podniků v obtížích. Výpovědi z pracovního poměru byly zaslány s datem ukončení smlouvy k 1. září 2020.
 14.Do výběrového řízení na nového koncesionáře se nepřihlásil žádný uchazeč, přestože bylo třikrát prodlouženo. V září 2020 bylo propuštěno 190 pracovníků, kteří byli stále součástí podniku.
 Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost
 15.Krize související s pandemií vedla k významnému zhoršení situace na sardinském trhu práce, který vzhledem ke své ostrovní povaze a poloze daleko od pevniny představuje malý trh práce.
 16.Počet zaměstnaných osob, který se v letech


text:
2018–2019 zvyšoval, v roce 2020 prudce poklesl. Podle průzkumu italského Národního statistického úřadu (ISTAT) o pracovní síle byl pokles (-4,6 %) o 2,6 procentního bodu vyšší než průměr Itálie jako celku (-2,0 %)
 10
 .
 17.V roce 2020 byl rozdíl mezi vytvářením a rušením pracovních míst záporný (-6 000 pracovních míst). To představuje ztrátu 2,6 pracovního místa na plný úvazek na každých 100 zaměstnanců. Pokles byl způsoben zejména cestovním ruchem, zábavními a volnočasovými službami a námořní nákladní dopravou (zejména překládkou), zatímco odvětví stavebnictví zaznamenalo pozitivní vývoj. Míra ekonomické aktivity se ve srovnání s rokem 2019 snížila o 3,1 procentního bodu na 60,3 %
 11
 .
 18.V první polovině roku 2020 se počet hodin odpracovaných na Sardinii snížil o téměř 20 % ve srovnání se stejným obdobím roku 2019. Snížení počtu odpracovaných hodin nevedlo k nezaměstnanosti díky rozsáhlému využívání režimů zkrácené pracovní doby a díky tomu, že v platnost vstoupila vyhláška
 12
 , která zabránila propouštění pracovníků v prvních měsících pandemie.
 19.Hospodářství Sardinie netrpí pouze negativním dopadem propouštění ve společnosti Porto Canale, ale také propouštěním ve společnosti Air Italy, které je předmětem jiné žádosti o příspěvek z EFG
 13
 .
 20.V obecném kontextu poklesu zaměstnanosti budou pracovníci propuštění ze společnosti Porto Canale potřebovat dodatečnou podporu, aby překonali problémy malého sardinského trhu práce a našli si nová pracovní místa.
 Vysvětlení okolností, na nichž se zakládá přípustnost žádosti
 21.Itálie tvrdí, že navzdory skutečnosti, že během čtyřměsíčního referenčního období bylo propuštěno méně než 200 pracovníků, by tato žádost měla být považována za žádost podle čl. 4 odst. 2 písm. a) nařízení o EFG, neboť k propouštění došlo na malém trhu práce.
 22.Sardinie je vzhledem ke své ostrovní povaze a poloze daleko od pevniny malým trhem práce. Ostrov je navíc řídce obydlený. Hustota obyvatelstva činí 68 obyvatel/km2, což je méně než průměr EU-27 (109) a přibližně jedna třetina italského průměru (201)
 14
 . Ostrov kromě toho trpí úbytkem obyvatel (-5,4 % v roce 2019 ve srovnání s rokem 2018)
 15
 . Zeměpisné rozložení obyvatelstva, přírodních zdrojů, hospodářského bohatství a hospodářských infrastruktur je různorodé a soustředí se na jihu a severozápadě ostrova. Třetina všech pracovních míst v oblasti Sardegna se nachází v Cagliari.
 23.HDP podle parity kupní síly
 16
 na obyvatele je na Sardinii mnohem nižší než italský průměr. V roce 2018 to bylo 21 600 EUR, což je hluboko pod italským (29 700 EUR) a evropským průměrem (31 000 EUR) (Eurostat, 2020)
 17
 .
 24.Sardinie byla vážně postižena hospodářskou krizí. Od roku 2008 trpí hospodářství nízkým růstem a zvyšující se nezaměstnaností
 18
 .
 25.Pandemie tvrdě zasáhla odvětví služeb na Sardinii: obrat poklesl dvěma třetinám podniků. Zasaženy byly zejména podniky spojené s odvětvím cestovního ruchu – počet návštěvníků se v roce 2020 snížil o 58 % ve srovnání s rokem 2019
 19
 . Výrobní činnost, která je vůči dopadům pandemie odolnější, představuje pouze 7 % celkové činnosti na Sardinii, což je o 1,7 procentního bodu méně, než je celostátní průměr výrobní činnosti (ISTAT, 2020)
 20
 .
 26.V roce 2020 se dostupné příjmy rodin ze Sardinie ve


text:
stálých cenách ve srovnání s rokem 2019 snížily o 5,1 % (v Itálii o 2,7 %). Pokles byl způsoben snížením příjmů z práce, které se na celkových příjmech podílejí více než čtyřmi pětinami. Celkový čistý výdělek zaměstnanců prudce poklesl, a to především v důsledku snížení počtu odpracovaných hodin (o 13 % méně než v roce 2019)
 21
 .
 27.V důsledku pandemie vzrostl v roce 2020 počet sardinských domácností bez příjmů z pracovní činnosti až na 16,5 % (+3,5 procentních bodů od roku 2019). V souvislosti se sníženým příjmem domácností se využití základního příjmu (reddito di cittadinanza) v roce 2020 ve srovnání s rokem 2019 zvýšilo o 7,3 %. Na konci roku 2020 činil počet domácností příjemců pomoci 47 604 čili 6,5 % všech domácností na Sardinii, což je o 1,7 procentního bodu více než italský průměr (4,8 %)
 22
 .
 28.V květnu 2020 byl zaveden nouzový příjem (reddito di emergenza), dočasné opatření podobné základnímu příjmu, avšak s méně omezujícími kritérii pro přístup, s cílem poskytnout okamžitou pomoc rodinám, které byly hospodářskými dopady pandemie vážně postiženy. Na konci roku 2020 využilo tohoto opatření přibližně 8 500 domácností v regionu. Oba systémy příjmů podpořily 7,7 % domácností na Sardinii
 23
 .
 29.Základní příjem pomohl snížit chudobu
 24
 , která podle indexu relativní chudoby v roce 2018 postihla 25 % obyvatelstva Sardinie, což je o 10 procentních bodů více, než činí celostátní průměr. Index chudoby rodin je rovněž vyšší než italský průměr. V roce 2018 činil v případě Sardinie 19,3 % a v případě Itálie 11,8 %. V roce 2019 se index snížil na 12,8 % (Sardinie) a 11,4 % (Itálie). Pokles indexu pro Sardinii byl jistě vyvolán základním příjmem, jehož využilo přibližně 40 000 obyvatel Sardinie
 25
 .
 Uplatňování rámce kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci (dále jen „rámec kvality“)
 30.Itálie popsala, jak byla zohledněna doporučení stanovená v rámci kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci. Poté, co společnost Porto Canale zahájila postup hromadného propouštění pro všechny zaměstnance, uspořádaly sardinské orgány, příslušná ministerstva
 26
 , odbory
 27
 a propouštějící podnik diskuse u kulatého stolu s dvojím cílem, kterým byla ochrana příjmů pracovníků prostřednictvím systémů mzdových příplatků a zajištění toho, aby si pracovníci udrželi odborné dovednosti a znalosti, a zvýšení atraktivity přístavu Cagliari pro potenciální investory za předpokladu, že investoři budou moci vytvářet nové pracovní příležitosti.
 31.Regione Sardegna a ASPAL, regionální veřejné služby zaměstnanosti, podnikly přímé kroky k dosažení cílů doporučených v rámci kvality, pokud jde o odbornou přípravu, vydávání osvědčení a opětovné zaměstnávání. Agentura ASPAL určila nejvhodnější opatření k zajištění opětovné zaměstnatelnosti pracovníků a poskytla jim přenositelné dovednosti, jako jsou dovednosti v oblasti informačních technologií, jazyků, podnikání nebo zvyšování kvalifikace v oblasti logistiky. Pracovníkům byly přiděleny příspěvek v rámci režimu CIGS na 12 měsíců a intenzivní asistenční služby týkající se opětovného umístění
 28
 v souvislosti s režimem CIGS. Na plánování opatření se plně podíleli sociální partneři.
 32.Co se týče činností prováděných s cílem pomoci propuštěným pracovníkům, Itálie oznámila, že činnosti „poskytování obecných informací a poradenství pro volbu povolání“ již byly provedeny


text:
a 179 propuštěných pracovníků se zúčastnilo odborné přípravy zaměřené na prohlubování dovedností v oblasti logistiky.
 Doplňkovost s akcemi financovanými z vnitrostátních fondů nebo fondů Unie
 33.Itálie potvrdila, že opatření, na která bude poskytnut finanční příspěvek z EFG, nebudou zároveň financována z jiných finančních nástrojů Unie.
 34.Koordinovaný balíček individualizovaných služeb doplňuje akce financované z jiných vnitrostátních fondů nebo fondů EU, jako je asistenční služba pro opětovné umístění spojená s již zmíněným režimem CIGS.
 Postupy pro konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery a s místními a regionálními orgány
 35.Region Sardinie, agentura ASPAL, město Cagliari, přístavní orgán v Cagliari a odborové svazy společně pracují na určení vhodných opatření a způsobů, jak zajistit opětovné zaměstnání bývalých pracovníků ze společnosti Porto Canale. Od listopadu 2020 uspořádaly agentura ANPAL
 29
 a sardinské orgány několik videokonferencí s cílem doladit balíček opatření a připravit žádost o příspěvek z EFG.
 Cíloví příjemci pomoci a navrhovaná opatření
 Cíloví příjemci pomoci
 36.Očekává se, že opatření využije všech 190 propuštěných pracovníků. Rozdělení těchto pracovníků podle pohlaví, věkové skupiny a úrovně vzdělání je následující:
 Kategorie
 Očekávaný počet příjemců pomoci
 Pohlaví:
 Muži
 172
 (90,5 %)
 Ženy
 18
 (9,5 %)
 Nebinární
 0
 (0,0 %)
 Věková skupina:
 Méně než 30 let
 0
 (0,0 %)
 30–54 let
 187
 (98,4 %)
 Více než 54 let
 3
 (1,6 %)
 Úroveň vzdělání
 Nižší sekundární vzdělání nebo nižší
 30
 18
 (9,5 %)
 Vyšší sekundární
 31
 nebo postsekundární vzdělání
 32
 159
 (83,7 %)
 Terciární vzdělání
 33
 13
 (6,8 %)
 Navrhovaná opatření
 37.Individualizované služby pro propuštěné pracovníky sestávají z těchto opatření:
 –Poskytování obecných informací a poradenství pro volbu povolání. Po získání obecných informací o dostupných opatřeních je všem pracovníkům poskytnuto poradenství pro volbu povolání. Toto opatření, které již bylo provedeno, není součástí balíčku spolufinancovaného z EFG. Je však popsáno v zájmu soudržnosti opatření navrhovaných pro propuštěné pracovníky.
 –Poradenství pro profesní rozvoj. Profilování, které je součástí obsahu tohoto opatření, je navrženo tak, aby podporovalo proces osobního uvědomění zaměřený na určení oblastí zájmu, dovedností, schopností a kompetencí a oblastí ke zlepšení. Výsledkem tohoto procesu bude personalizovaný plán pracovníka k opětovnému začlenění do pracovního procesu.
 –Pomoc při hledání zaměstnání, jejíž součástí je aktivní vyhledávání pracovních příležitostí na místní a regionální úrovni a zprostředkování zaměstnání.
 –Mentorství pro přizpůsobení se nové práci. Předpokládá se, že mentorování pomůže pracovníkům přizpůsobit se novému pracovnímu prostředí a organizačnímu kontextu.
 –Podpora pro vytvoření podniku. Pracovníci, kteří mají zájem stát se osobami samostatně výdělečně činnými, absolvují skupinové/individuální školení, které by mohlo zahrnovat plánování, provádění studií proveditelnosti, přípravu obchodních plánů, pomoc při určování možností financování atd. Bude jim k dispozici nástroj pro podnikatelské dovednosti „WeRentrepreneur“
 34
 .
 –Příspěvek na vytvoření podniku. Pracovníci, kteří založí podnik nebo zahájí činnost jako osoby samostatně výdělečně činné, obdrží příspěvek ve výši až 22 000 EUR, který jim pomůže s náklady spojenými se založením podniku.
 –Odborná příprava. Nabídka odborné přípravy týkající se logistiky, jako je pohyb zboží, plánování dopravy atd., údržba strojů zapojených do distribuce nákladu nebo řízení a organizace logistických infrastruktur. Hlavní odborná příprava je doplněna 30 hodinami horizontální odborné přípravy (angličtina nebo


text:
software související s obsahem hlavní odborné přípravy).
 Pracovníci, kteří se po zprostředkování zaměstnání dostanou do užšího výběru, budou proškoleni, aby vyřešili jakékoli nedostatky v oblasti dovedností zjištěné potenciálním zaměstnavatelem. Přednost budou mít nejzranitelnější skupiny pracovníků, zejména osoby s nižším vzděláním nebo osoby starší 55 let. Odborná příprava se zaměří na zelenou ekonomiku, modrou ekonomiku
 35
 , osobní služby, zdravotnické a sociální služby, propagaci kulturního dědictví a kulturní činnosti. Součástí nabídky odborné přípravy je rovněž příprava v oblasti odborných kvalifikací zahrnutá ve vnitrostátních nebo regionálních katalozích.
 Pracovníci, kteří usilují o samostatnou výdělečnou činnost, obdrží poukaz na odbornou přípravu, který má být použit na odbornou přípravu týkající se zakládání a řízení podniku.
 –Pobídky a příspěvek na zvláštní náklady. 1) Pobídky k zaměstnávání. Podniky, které najímají bývalé pracovníky společnosti Porto Canale, obdrží 3 500 EUR za smlouvy na plný úvazek na dobu neurčitou a 1 500 EUR za smlouvy na dobu určitou. 2) Náhrada výdajů na mobilitu. Na podporu geografické mobility pracovníků v případě opětovného zaměstnání v podniku v jiném regionu nebo ve vzdálenosti 200 km či více od místa bydliště pracovníka se plánuje náhrada nákladů na stěhování. 3) Pobídka k odborné přípravě. Pracovníci, kteří se aktivně účastní odborné přípravy, obdrží jednorázovou částku ve výši 500 EUR.
 38.Opatření byla plánována tak, aby byla v souladu s italskou národní strategií pro udržitelný rozvoj (SNSvS)
 36
 . Balíček přispěje k šíření horizontálních dovedností potřebných v digitální průmyslové éře i v hospodářství účinně využívajícím zdroje, a to v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení o EFG.
 39.Navržený koordinovaný balíček individualizovaných služeb, který je zde popsán, představuje aktivní opatření na trhu práce v rámci způsobilých opatření stanovených v článku 7 nařízení o EFG. Navrhované služby nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.
 40.Itálie poskytla požadované informace o opatřeních, která jsou pro dotčený podnik povinná podle vnitrostátního práva nebo na základě kolektivních smluv. Rovněž potvrdila, že finanční příspěvek z EFG nebude taková opatření nahrazovat.
 Odhadovaný rozpočet
 41.Celkové odhadované náklady činí 1 756 950 EUR, což zahrnuje výdaje na individualizované služby ve výši 1 686 750 EUR a výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování a propagace, kontroly a výkaznictví ve výši 70 200 EUR.
 42.Celkový požadovaný finanční příspěvek z EFG činí 1 493 407 EUR (85 % celkových nákladů).
 43.Vnitrostátní předběžné financování a spolufinancování poskytuje region Sardinie.
 Opatření
 Odhadovaný počet účastníků
 Odhadované náklady na účastníka
 (EUR)
 37
 Odhadované celkové náklady
 (EUR)
 38
 Individualizované služby (opatření podle čl. 7 odst. 2 písm. a) nařízení o EFG)
 Poradenství pro profesní rozvoj
 (counselling per lo sviluppo di carriera e patto di azione)
 190
 280
 53 200
 Pomoc při hledání zaměstnání
 (accompagnamento e assistenza alla ricerca attiva di lavoro)
 150
 280
 42 000
 Mentorství pro přizpůsobení se nové práci
 (accompagnamento all'inserimento lavorativo)
 150
 175
 26 250
 Podpora pro vytvoření podniku
 (accompagnamento alla creazione d'impresa)
 20
 525
 10 500
 Příspěvek na vytvoření podniku
 (bonus per la creazione di un'impresa)
 20
 22 000
 440 000
 Odborná příprava
 (formazione professionale su misura, voucher formativo specialistico, formazione specialistica in gestione aziendale)
 176
 2 993
 526 800


text:
Mezisoučet a):
 Procento balíčku individualizovaných služeb
 –
 1 098 750
 (65,14 %)
 Příspěvky a pobídky (opatření podle čl. 7 odst. 2 písm. b) nařízení o EFG)
 Pobídky k zaměstnávání
 (incentivo all'assunzione)
 170
 2 235
 380 000
 Náhrada výdajů na mobilitu
 (bonus per la mobilità territoriale)
 80
 1 500
 120 000
 Pobídka k odborné přípravě
 (indennità per la frequenza della formazione)
 176
 500
 88 000
 Mezisoučet b):
 Procento balíčku individualizovaných služeb:
 –
 588 000
 (34,86 %)
 Činnosti podle čl. 7 odst. 5 nařízení o EFG
 1. Přípravné činnosti
 –
 15 000
 2. Řízení
 –
 30 000
 3. Informační a propagační činnosti
 –
 4 200
 4. Kontrolní a vykazovací činnosti
 –
 21 000
 Mezisoučet c):
 Procentní podíl na celkových nákladech:
 –
 70 200
 (4,00 %)
 Celkové náklady (a + b + c):
 –
 1 756 950
 Příspěvek z EFG (85 % celkových nákladů)
 –
 1 493 407
 44.Náklady na opatření uvedená v tabulce výše jakožto opatření podle čl. 7 odst. 2 písm. b) nařízení o EFG nepřesahují 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb. Itálie potvrdila, že tato opatření jsou podmíněna aktivní účastí cílových příjemců pomoci na činnostech souvisejících s hledáním zaměstnání nebo s odbornou přípravou.
 45.Itálie potvrdila, že náklady na investice do samostatně výdělečné činnosti, vytváření podniků a převzetí podniků zaměstnanci nepřekročí částku 22 000 EUR na příjemce.
 Období způsobilosti výdajů
 46.Itálie cílovým příjemcům pomoci začala poskytovat individualizované služby dne 8. října 2020. Výdaje na opatření jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 8. října 2020 do uplynutí 24 měsíců po dni vstupu rozhodnutí o financování v platnost.
 47.Itálii začaly vznikat administrativní výdaje spojené s prováděním EFG dne 18. ledna 2021. Výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování a propagace, kontroly a výkaznictví jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 18. ledna 2021 do 31 měsíců po dni vstupu rozhodnutí o financování v platnost.
 Řídicí a kontrolní systémy
 48.Žádost obsahuje popis řídicího a kontrolního systému, který specifikuje povinnosti dotčených orgánů. Itálie Komisi informovala, že finanční příspěvek z EFG bude agentura ANPAL řídit následovně: jako řídicí orgán bude jednat agentura ANPAL – Divisione IV a jako certifikační orgán bude jednat agentura ANPAL – Divisione VI. Jako auditní orgán bude jednat Ministero del lavoro e delle politiche sociali – MLPS – Segretariato Generale. Zprostředkujícím subjektem pro řídicí orgán bude agentura ASPAL.
 Závazky poskytnuté dotčeným členským státem
 49.Itálie poskytla všechny nezbytné záruky týkající se těchto bodů:
 –při přístupu k navrženým opatřením a jejich provádění budou dodržovány zásady rovného zacházení a nediskriminace,
 –byly splněny požadavky stanovené vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU, které se týkají hromadného propouštění,
 –zamezí se jakémukoli dvojímu financování,
 –finanční příspěvek z EFG bude v souladu s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu.
 ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Rozpočtový návrh
 50.Prostředky z EFG nepřekročí maximální roční částku 186 milionů EUR (v cenách roku 2018), jak je stanoveno v článku 8 nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027
 39
 .
 51.Po posouzení žádosti s


text:
ohledem na podmínky stanovené v čl. 13 odst. 1 a 2 nařízení o EFG a při zohlednění počtu cílových příjemců pomoci, navržených opatření a odhadovaných nákladů navrhuje Komise uvolnit z EFG částku 1 493 407 EUR, která představuje 85 % celkových nákladů na navržená opatření, aby se v souvislosti s dotčenou žádostí poskytl finanční příspěvek.
 52.Návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme společně Evropský parlament a Rada, jak stanoví bod 9 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů
 40
 .
 Související akty
 53.Současně s tímto návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků ve výši 1 493 407 EUR do příslušné rozpočtové položky.
 54.Současně s přijetím tohoto návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijala Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, který představuje rozhodnutí o financování ve smyslu článku 110 finančního nařízení
 41
 . Toto rozhodnutí o financování vstoupí v platnost dnem, kdy je Komisi oznámeno schválení rozpočtového převodu Evropským parlamentem a Radou.
 2021/0337 (BUD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům na základě žádosti Itálie – EGF/2021/003 IT Porto Canale
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
 s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/691 ze dne 28. dubna 2021 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG) a o zrušení nařízení (EU) č. 1309/2013
 42
 , a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedeného nařízení,
 s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů
 43
 , a zejména na bod 9 této dohody,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Cílem Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG) je projevit solidaritu a podporovat důstojné a udržitelné zaměstnání v Unii tím, že se poskytne podpora propuštěným pracovníkům a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost kvůli rozsáhlým restrukturalizačním událostem, a pomáhat jim, aby se mohli co nejdříve vrátit do důstojného a udržitelného zaměstnání.
 (2)Prostředky z EFG nepřekročí maximální roční částku 186 milionů EUR (v cenách roku 2018), jak je stanoveno v článku 8 nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093
 44
 .
 (3)Dne 15. července 2021 předložila Itálie žádost o uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s propouštěním pracovníků ve společnosti Porto Industriale di Cagliari SpA v Itálii. Tato žádost byla doplněna o dodatečné informace poskytnuté v souladu s čl. 8 odst. 5 nařízení (EU) 2021/691. Žádost splňuje podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG podle článku 13 nařízení (EU) 2021/691.
 (4)V souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) 2021/691


text:
se žádost Itálie považuje za přípustnou, neboť území, na něž se propouštění vztahuje, je malým trhem práce a propouštění má značný dopad na zaměstnanost a na regionální hospodářství.
 (5)V souvislosti s uvedenou žádostí Itálie by proto měly být uvolněny prostředky z EFG na poskytnutí finančního příspěvku ve výši 1 493 407 EUR.
 (6)Aby byly prostředky z EFG uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné ode dne jeho přijetí,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2021 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům uvolňuje částka ve výši 1 493 407 EUR v prostředcích na závazky a na platby.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne [datum přijetí]
 45*.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 153, 3.5.2021, s. 48.
 (2)
 Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1755 ze dne 8. srpna 2019, kterým se mění přílohy nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS). Úř. věst. L 270, 24.10.2019, s. 1.
 (3)
 Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.
 (4)
 V souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (EU) 2021/691.
 (5)
 Běh lhůty dvanácti týdnů byl v souladu s čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) 2021/691 v období 1. ledna 2021 až 3. května 2021 pozastaven.
 (6)
 Riflessioni sul sistema dei trasporti in Italia
 (2. vydání, říjen 2019).
 (7)
 Banca d’Italia.
 L'economia della Sardegna.
 Rapporto annuale, giugno 2021
 .
 (8)
 Tři velké alianční skupiny, Ocean Alliance, 2M a The Alliance, tvoří dohromady 100 % skladovací kapacity na asijsko-severoevropských a asijsko-středomořských trasách.
 (9)
 Hapag Lloyd eliminates Cagliari port from its services
 (Společnost Hapag Lloyd vyřazuje ze svých služeb přístav v Cagliari).
 (10)
 Banca d’Italia.
 L'economia della Sardegna.
 Rapporto annuale, giugno 2021
 .
 (11)
 Banca d’Italia.
 L'economia della Sardegna.
 Rapporto annuale, giugno 2021
 .
 (12)
 Decreto Legge 17 marzo 2020, n.18. art. 46
 .
 (13)
 EGF/2021/002 IT / Air Italy. COM(2021) 936.
 (14)
 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/demo_r_d3dens/default/table?lang=en
 (15)
 https://ec.europa.eu/eurostat/cache/digpub/regions/
 (16)
 Hrubý domácí produkt podle standardů kupní síly.
 (17)
 https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia
 (18)
 https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia
 (19)
 https://www.ansa.it/sardegna/notizie/2021/06/22/bankitalia-pandemia-affossa-pil-della-sardegna-giu-dell8_c3e46d5b-cc14-4605-aeeb-308b6ac8d54c.html
 (20)
 https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia
 (21)
 Banca d’Italia.
 L'economia della Sardegna.
 Rapporto annuale, giugno 2021
 .
 (22)
 Banca d’Italia. L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.
 (23)
 Banca d’Italia. L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.
 (24)
 Banca d’Italia. L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.
 (25)
 Banca d’Italia. L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.
 (26)
 Ministerstvo infrastruktury a dopravy, ministerstvo práce a sociální politiky, ministerstvo hospodářského rozvoje a ministerstvo pro jih a územní soudržnost.
 (27)
 Confederazione Generale Italiana del Lavoro (CGIL), Unione Italiana del Lavoro (UIL), Federazione Italiana Lavoratori Trasporti-Confederazione Generale Italiana del Lavoro (FILT-CGIL), Federazione Italiana Trasporti-Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori (FIT-CISL), UIL Trasporti, Unione Generale del Lavoro (UGL) Mare e Porti, Unione Sindacale di Base (USB) lavoro privato a Rappresentanza Sindacale Unitaria (RSU).
 (28)
 Assegno di ricollocazione-CIGS.
 (29)
 Agenzia Nazionale per le Politiche Attive del Lavoro (ANPAL), italská národní agentura pro aktivní politiky


text:
zaměstnanosti.
 (30)
 ISCED 0–2.
 (31)
 ISCED 3.
 (32)
 ISCED 4.
 (33)
 ISCED 5–8.
 (34)
 www.werentrepreneur.com
 (35)
 https://ec.europa.eu/oceans-and-fisheries/ocean/blue-economy/sustainable-blue-economy_en
 (36)
 Strategia Nazionale per lo Sviluppo sostenibile (SNSvS)
 .
 (37)
 Odhadované náklady na pracovníka byly zaokrouhleny, aby se neuváděla desetinná místa. Toto zaokrouhlení však nemá vliv na celkové náklady každého opatření, které jsou stejné jako v žádosti předložené Itálií.
 (38)
 Celkové částky se z důvodu zaokrouhlení neshodují.
 (39)
 Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11.
 (40)
 Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 29.
 (41)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).
 (42)
 Úř. věst. L 153, 3.5.2021, s. 48.
 (43)
 Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 29.
 (44)
 Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11).
 (45)
 *
 Datum vloží Parlament před vyhlášením v Úředním věstníku.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 27.1.2021
 COM(2020) 833 final/2
 2020/0369(NLE)
 COM(2020) 833 final of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném článkem 164 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii, pokud jde o účast Unie
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Komise navrhuje, aby Rada schválila postoj, který má být jménem Unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „dohoda o vystoupení“) k rozhodnutí smíšeného výboru o praktických pracovních ujednáních týkajících se výkonu práv uvedených v čl. 12 odst. 2 Protokolu o Irsku a Severním Irsku k dohodě o vystoupení (dále jen „protokol“).
 2.Souvislosti návrhu
 Podle čl. 12 odst. 1 protokolu jsou za provádění a uplatňování ustanovení práva Unie, jejichž použitelnost protokol stanoví, odpovědné orgány Spojeného království. Podle čl. 12 odst. 2 mají zástupci Unie právo účastnit se jakékoliv činnosti orgánů Spojeného království v souvislosti s prováděním a uplatňováním ustanovení práva Unie, jejichž použitelnost protokol stanoví, jakož i činnosti související s prováděním a uplatňováním článku 5 a Spojené království na požádání poskytne veškeré příslušné informace, jež se této činnosti týkají, přičemž Spojené království má povinnost tuto účast zástupců Unie umožnit, poskytovat jim informace a provádět kontrolní opatření, o která zástupci Unie požádají.
 Přítomnost Unie stanovená článkem 12 protokolu má zajistit, aby Unie mohla účinně sledovat, jak orgány Spojeného království uplatňují a provádí právo Unie použitelné s ohledem na Severní Irsko. V čl. 12 odst. 4 protokolu se výslovně uvádí, že orgány a instituce Unie, včetně zejména Evropského soudního dvora, mají v tomto ohledu tytéž pravomoci, jaké jsou jim svěřeny právem Unie.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Praktická pracovní ujednání pro výkon práv podle čl. 12 odst. 2 protokolu
 Aby práva, která čl. 12 odst. 2 protokolu přiznává, byla účinná, musí praktická pracovní ujednání stanovená v rozhodnutí smíšeného výboru upravovat:
 –výsady a imunity zástupců Unie vykonávajících uvedená práva Unie,
 –postupy vyžádání informací,
 –všeobecný elektronický přístup k informačním systémům Spojeného království, které jsou pro provádění protokolu relevantní, a
 –postupy vyžádání kontrolních opatření
 Výkon práv podle čl. 12 odst. 2 se zejména neomezuje na území Severního Irska, ale vztahuje se na veškerou činnost prováděnou orgány Spojeného království při provádění protokolu bez ohledu na místo.
 4.Právní základ
 4.1Procesněprávní základ
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, jimiž se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Rozhodnutí, které má smíšený výbor přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude v souladu s článkem 166 dohody závazný pro obě strany.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2
 Hmotněprávní základ
 Rozhodnutí o „účasti Unie“ stanoví podmínky pro provádění dohody


text:
o vystoupení, která byla uzavřena na základě článku 50 SEU. Vzhledem k tomu, že protokol o Severním Irsku je obchodní dohodou mezi EU a UK, pokud jde o Severní Irsko, je právním základem také článek 207 SFEU.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí jsou tudíž článek 50 SEU a článek 207 SFEU.
 4.3
 Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 50 SEU a článek 207 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Jelikož se rozhodnutí smíšeného výboru týká provádění podstatných ustanovení protokolu, je vhodné je po přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2020/0369 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném článkem 164 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii, pokud jde o účast Unie
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 50 odst. 2 této smlouvy,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „dohoda o vystoupení“) byla uzavřena Unií rozhodnutím Rady (EU) 2020/135
 1
 ze dne 30. ledna 2020 a vstoupila v platnost dnem 1. února 2020.
 (2)Článek 166 dohody o vystoupení zmocňuje smíšený výbor k přijímání rozhodnutí ohledně všech záležitostí, u nichž to dohoda o vystoupení stanoví. Nedílnou součást dohody o vystoupení tvoří Protokol o Irsku / Severním Irsku (dále jen „protokol“).
 (3)Ustanovení čl. 12 odst. 2 protokolu stanoví právo Unie účastnit se jakékoliv činnosti Spojeného království v souvislosti s prováděním a uplatňováním ustanovení práva Unie, jejichž použitelnost protokol stanoví, jakož i článku 5 protokolu. Konkrétně stanoví právo požadovat od orgánů Spojeného království informace týkajících se této činnosti a žádat uvedené orgány o provedení kontrolních opatření.
 (4)Ustanovení čl. 12 odst. 3 protokolu stanoví, že smíšený výbor přijme rozhodnutí, kterým se stanoví praktická pracovní ujednání týkající se výkonu práv, která protokol v tomto ohledu přiznává. Tato pracovní ujednání by měla zajistit, aby zástupci Unie mohli účinně vykonávat práva stanovená v čl. 12 odst. 2 protokolu.
 (5)Přítomnost Unie zakotvená v protokolu musí zohlednit jedinečné okolnosti na irském ostrově a práva zástupců Unie by měla být vykonávána s řádným ohledem na respektování zahraniční svrchovanosti, jakož i zejména na Velkopáteční neboli Belfastskou dohodu ze dne 10. dubna 1998.
 (6)Je proto vhodné stanovit postoj, který má být ve smíšeném výboru jménem Unie zaujat,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném článkem 164 dohody o vystoupení k rozhodnutí, které má být přijato v souladu s článkem 12 protokolu, vychází z návrhu rozhodnutí smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 1.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne


text:
27.1.2021
 COM(2020) 833 final/2
 COM(2020) 833 final of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném článkem 164 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii, pokud jde o účast Unie
 PŘÍLOHA
 Návrh rozhodnutí Smíšeného výboru k čl. 12 odst. 2 protokolu
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO NA ZÁKLADĚ DOHODY O VYSTOUPENÍ SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA Z EVROPSKÉ UNIE A EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII Č. [x]/2020
 [datum],
 kterým se stanoví praktická pracovní ujednání týkající se výkonu práv zástupců Unie uvedených v čl. 12 odst. 2 Protokolu o Irsku / Severním Irsku
 Článek 1
 Předmět
 1.Tímto rozhodnutím se stanoví praktická pracovní ujednání týkající se výkonu práv Unie uvedených v čl. 12 odst. 2 Protokolu o Irsku / Severním Irsku (dále jen „protokol“) prostřednictvím jejích zástupců.
 2.Pro účely tohoto rozhodnutí se „dotčenou činností“ rozumí veškerá činnost orgánů Spojeného království související s prováděním a uplatňováním ustanovení práva Unie, jejichž použitelnost protokol stanoví, jakož i činnost související s prováděním a uplatňováním článku 5 protokolu, včetně rozhodnutí smíšeného výboru přijatých podle uvedeného článku, podle čl. 12 odst. 2 protokolu.
 Článek 2
 Zástupci Unie
 1.Unie zajistí, aby její zástupci, kteří vykonávají práva podle čl. 12 odst. 2 protokolu, jednali v dobré víře a úzce spolupracovali a komunikovali s orgány Spojeného království vykonávajícími dotčenou činnost.
 2.Zástupci Unie vykonávající práva podle čl. 12 odst. 2 protokolu nesmějí vykonávat žádnou činnost, která se netýká výkonu těchto práv.
 3.Zástupci Unie při výkonu svého práva účastnit se zohlední pokyny, které jim sdělí orgány Spojeného království a které se týkají jejich bezpečnosti a bezpečnosti druhých. Dodržují veškeré požadavky, které jim legálně uložily orgány Spojeného království odpovědné za prosazování práva, s výhradou části třetí hlavy XII a hlavy XIII (článků 120 a 121) dohody o vystoupení.
 4.Unie zajistí, aby její zástupci nesměli sdělovat informace, které se dozvěděli při výkonu práv podle čl. 12 odst. 2 protokolu, jinak než orgánům, institucím a jiným subjektům Unie a orgánům Spojeného království, ledaže jim k tomu příslušný orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie udělil souhlas.
 5.Zástupci Unie mají právo být přítomni při dotčené činnosti ve Spojeném království, a to i na všech místech, kde zboží nebo zvířata prostřednictvím přístavů nebo letišť vstupují do Severního Irska nebo jej opouštějí. Zástupci Unie smějí přistupovat k zařízením uvedeným v čl. 3 odst. 1, pouze pokud jsou přítomni zástupci orgánů Spojeného království a používají tato zařízení pro účely výkonu dotčené činnosti, nebo má-li být zařízení jinak pro tento účel provozuschopné. Zástupci Unie mohou doprovázet zástupce orgánů Spojeného království, kdykoli zástupci orgánů Spojeného království vykonávají jakoukoli dotčenou činnost, včetně inspekcí na jiných místech, než jsou místa uvedená v předchozí větě.
 6.Spojené království umožní přítomnost zástupců Unie vykonávajících práva podle čl. 12 odst. 2 protokolu a poskytne veškeré vybavení, potřeby a další zařízení, jako jsou náležitě vybavené pracovní stanice a odpovídající IT připojení, které jsou nezbytné pro plnění jejich úkolů.
 7.Archivy Unie, pokud jde o veškeré


text:
informace týkající veškeré dotčené činnosti, jsou nedotknutelné.
 8.Zástupcům Unie přítomným ve Spojeném království není bráněno ve volném pohybu ve Spojeném království pro účely výkonu práv podle čl. 12 odst. 2 protokolu.
 9.Při výkonu práv podle čl. 12 odst. 2 protokolu mají zástupci Unie při sobě identifikační průkaz s fotografií potvrzující jejich jméno, funkci a orgán, instituci nebo jiný subjekt Unie. Unie vydává tyto identifikační průkazy podle vzoru, který Unie sdělí Spojenému království do jednoho měsíce od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.
 10.Po příjezdu na místa výkonu práv podle čl. 12 odst. 2 protokolu předloží zástupce Unie identifikační průkaz uvedený v odstavci 9. S výhradou odstavce 3 je tomuto zástupci Unie, jakmile řádně prokáže svou totožnost, ihned umožněn přístup do zařízení.
 11.Zástupci Unie jsou za účelem výkonu práv podle čl. 12 odst. 2 protokolu oprávněni cestovat do Spojeného království bez předchozího oznámení nebo souhlasu. Mohou cestovat do Spojeného království za použití průkazu vydaného Unií.
 12.Zástupci Unie ve Spojeném království za účelem výkonu práv podle čl. 12 odst. 2 protokolu nepodléhají spolu se svými manželi či manželkami a vyživovanými rodinnými příslušníky předpisům omezujícím přistěhovalectví a určujícím náležitosti přihlašování cizinců.
 13.Během pobytu ve Spojeném království za účelem výkonu práv podle čl. 12 odst. 2 protokolu požívají zástupci Unie v oblasti měnových a devizových předpisů výhod přiznávaných obvykle zaměstnancům mezinárodních organizací se sídlem ve Spojeném království a jsou osvobozeni od vnitrostátních daní z platů, mezd a požitků, které jim poskytuje Unie nebo členské státy. Tyto výsady a daňové imunity se nevztahují na zástupce Unie, pokud je britským státním příslušníkem (jiným než britským státním příslušníkem, který je rovněž státním příslušníkem některého členského státu Unie a v době jmenování nepobýval ve Spojeném království) nebo má ve Spojeném království trvalý pobyt.
 14.Během pobytu ve Spojeném království za účelem výkonu práv podle čl. 12 odst. 2 protokolu požívají zástupci Unie práva bezcelně dovážet a zpětně vyvážet bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby, včetně motorových vozidel.
 15.Činnost zástupců Unie ve Spojeném království podle čl. 12 odst. 2 protokolu se pro účely části třetí hlavy XII a hlavy XIII (článků 120 a 121) dohody o vystoupení považuje za činnost Unie podle dohody o vystoupení.
 Článek 3
 Kontaktní místa
 1.Spojené království poskytne Unii seznam orgánů, které vykonávají dotčenou činnost, a jejich zařízení.
 Spojené království určí kontaktní místo pro každý z orgánů uvedených v prvním pododstavci a poskytne Unii příslušné kontaktní údaje.
 2.Spojené království neprodleně sdělí Unii veškeré změny seznamu uvedeného v odst. 1 prvním pododstavci nebo jakoukoli změnu kontaktního místa či kontaktních údajů.
 3.Unie určí kontaktní místo pro účely odstavce 2.
 Článek 4
 Postupy vyžádání informací
 1.Zástupce nebo (v příslušných případech) kontaktní místo Spojeného království odpoví na každou žádost o informace bezodkladně, čímž poskytne zástupci Unie dostatek času na posouzení informací pro účely výkonu práv podle čl. 12 odst. 2 protokolu.
 2.Pokud se orgány Spojeného království domnívají, že žádost o informace nebo relevantnost takové žádosti nejsou jasné nebo že rozsah požadovaných informací by vedl k nadměrné zátěži při vyhovění žádosti, mohou požádat zástupce Unie, který žádost učinil, o vyjasnění nebo


text:
upřesnění jejího rozsahu.
 3.Při výkonu práv podle čl. 12 odst. 2 protokolu a s náležitým ohledem na své povinnosti uvedené v čl. 2 odst. 1 tohoto rozhodnutí mají zástupci Unie právo přezkoumávat dokumenty a záznamy, které mají v držení orgány Spojeného království a které obsahují informace týkající se dotčené činnosti, a v případě potřeby pořizovat jejich kopie. Unie tyto informace chrání v souladu s čl. 2 odst. 4.
 4.Zástupci Unie mohou požádat, aby orgány Spojeného království vykonávající dotčenou činnost poskytly o této činnosti relevantní informace.
 Článek 5
 Elektronický přístup k příslušným informačním systémům, databázím a sítím
 1.Na žádost Unie poskytne Spojené království zástupcům Unie průběžný a nepřetržitý elektronický přístup v reálném čase k příslušným informacím obsaženým v sítích, informačních systémech a databázích Spojeného království a ve vnitrostátních modulech Spojeného království v rámci systémů Unie (dále jen „informační systémy“) uvedených v příloze 1 v rozsahu nezbytném k tomu, aby zástupci Unie mohli vykonávat práva podle čl. 12 odst. 2 protokolu. Unie zajistí, aby její zástupci chránili tyto informace v souladu s odstavci 3 a 4.
 2.Na žádost Unie poskytne Spojené království zástupcům Unie také elektronický přístup k příslušným informacím obsaženým v informačních systémech uvedených v příloze 2, a to v rozsahu nezbytném k tomu, aby zástupci Unie mohli vykonávat práva podle čl. 12 odst. 2 protokolu. Unie zajistí, aby její zástupci chránili tyto informace v souladu s odstavci 3 a 4.
 3.Udělený přístup, který lze rovněž vykonávat na dálku, je podmíněn tím, že zástupci Unie dodržují bezpečnostní a jiné požadavky na uživatele každého z těchto informačních systémů.
 4.Unie zajistí, aby její zástupci mohli využívat informace uvedené v odstavcích 1 a 2 pouze pro účely výkonu práv podle čl. 12 odst. 2 protokolu. Unie zajistí, aby její zástupci nesdělili informace zpřístupněné podle odstavců 1 a 2 jinak než orgánům, institucím a jiným subjektům Unie a orgánům Spojeného království, ledaže jim k tomu celní orgány Spojeného království a příslušný orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie udělily souhlas. Celní orgány Spojeného království mohou odmítnout udělit souhlas k takovému sdělení pouze z řádně uvedených důvodů.
 5.Spojené království sdělí Unii veškeré změny týkající se existence, oblasti působnosti nebo provozu informačních systémů uvedených v přílohách 1 a 2 v dostatečném předstihu před tím, než tyto změny nabudou účinku.
 Článek 6
 Postupy vyžádání kontrolních opatření
 1.Zástupci Unie mohou v jednotlivých případech požádat o kontrolní opatření, a to ústně i písemně. V žádostech musí být řádně uvedeny důvody žádosti o konkrétní kontrolní opatření. Žádosti jsou obvykle adresovány kontaktní osobě příslušného orgánu Spojeného království, ale ústní žádosti mohou být rovněž adresovány zástupci orgánů Spojeného království.
 2.Orgány Spojeného království bezodkladně provedou požadované kontrolní opatření.
 3.Pokud se orgány Spojeného království domnívají, že důvody, které zástupci Unie ve své žádosti uvedli, jsou nedostatečné nebo nejasné, mohou orgány Spojeného království požádat zástupce Unie, aby své důvody podrobněji objasnili nebo vysvětlili.
 Článek 7
 Smíšený výbor přezkoumá toto rozhodnutí nejpozději [tři] roky po jeho vstupu v platnost a na žádost Unie nebo Spojeného království.
 Článek 8
 Vstup v platnost
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1.


text:
ledna 2021.
 V ... dne ...
 Za smíšený výbor
 spolupředsedové
 Příloha 1: Informační systémy obsahující informace nezbytné pro provádění právních předpisů Unie uvedených v čl. 5 odst. 3 první větě protokolu a v čl. 5 odst. 1 a 2 protokolu
 ●
 CDS (Customs Declarations Service), včetně rizikových profilů a informací o předložení a dočasném uskladnění zboží, jsou-li k dispozici
 ●
 GVMS (Goods Vehicle Movement Service)
 ●
 FTS (Freight Targeting System), včetně informací získaných náhradními způsoby v souvislosti s prohlášením Spojeného království o vývozních prohlášeních
 ●
 Vnitrostátní doména systému ICS (Import Control System) pro Severní Irsko, včetně rizikových profilů
 ●
 Národní doména systému NCTS (New Computerised Transit System) pro Severní Irsko
 Jiné systémy, které orgány Spojeného království používají k provádění čl. 5 odst. 2 a 4 a čl. 6 odst. 1 protokolu, včetně informací o povoleních (povolení a rozhodnutí relevantní pro celní kodex Unie a protokol).
 Příloha 2: Jiné informační systémy obsahující informace potřebné pro provádění dotčené činnosti
 ●
 Vnitrostátní doména systému EMCS (Excise Movement and Control System)
 ●
 Vnitrostátní doména systému VIES (VAT Information Exchange System) a veškeré přímo relevantní databáze Spojeného království za účelem nahlížení do registračních údajů obchodníků ze Severního Irska a informací, které obchodníci ze Severního Irska poskytli daňové správě Spojeného království o zdanitelných transakcích v souvislosti s pořízením zboží uvnitř EU, které se uskutečnily v Severním Irsku a které musí obchodníci ze Severního Irska deklarovat
 ●
 Vnitrostátní doména jednotného správního místa (též pro dovoz) – IOSS (Import One Stop Shop) a OSS (One Stop Shop)
 ●
 Vnitrostátní doména systému VAT Refund