text:
Komise provedly na Ukrajině inspekci. Komise vypracovala zprávu s nezbytnými údaji, které tuto iniciativu odůvodňují.
 •Posouzení dopadů
 Jedná se o rozhodnutí čistě technické povahy, kterým se provádějí stávající pravidla, a proto se posouzení dopadů nevyžaduje.
 •Účelnost právních předpisů a zjednodušení
 Tento návrh nesouvisí s Programem pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT). Návrh podpoří obchod mezi Ukrajinou a EU. Společnosti se sídlem v EU se prostřednictvím investic do kapacit produkce osiva na Ukrajině snaží diverzifikovat své plochy k produkci osiva v celé Evropě, aby se omezila rizika spojená s produkcí pouze v jednom klimatickém pásmu. Rovnocennost by proto přispěla k zachování nepřetržitých dodávek vysoce kvalitního osiva v EU. Kromě toho se evropské společnosti zabývající se osivy snaží vyhledávat nové příležitosti, které by jim zajistila rovnocennost na úrovni EU. Návrh nemá vliv na náklady provozovatelů na dodržování předpisů. „Digitální kontrola“ se na tento návrh nevztahuje.
 •Základní práva
 Nepoužije se.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Žádné.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Nepoužije se.
 •Informativní dokumenty (u směrnic)
 Nepoužije se.
 •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 Jediné hmotněprávní ustanovení v návrhu doplňuje Ukrajinu na seznam zemí, u nichž byla uznána rovnocennost inspekcí v terénu prováděných u množitelského porostu pro produkci osiva druhů obilovin a rovnocennost vyprodukovaného osiva.
 2020/0053 (COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se mění rozhodnutí Rady 2003/17/ES, pokud jde o rovnocennost inspekcí v terénu prováděných na Ukrajině u množitelského porostu pro produkci osiva obilovin a o rovnocennost osiva obilovin vyprodukovaného na Ukrajině
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru
 1
 ,
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Rozhodnutí Rady 2003/17/ES
 2
 stanoví, že za určitých podmínek se mají inspekce v terénu prováděné ve třetích zemích uvedených na seznamu u určitého množitelského porostu pro produkci osiva považovat za rovnocenné inspekcím v terénu prováděným podle práva Unie a že za určitých podmínek se má osivo určitých druhů obilovin vyprodukované v uvedených zemích považovat za rovnocenné osivu vyprodukovanému podle práva Unie.
 (2)Ukrajina předložila Komisi žádost o uznání rovnocennosti svého systému inspekcí v terénu týkajících se osiva obilovin a o uznání rovnocennosti osiva obilovin vyprodukovaného a certifikovaného na Ukrajině.
 (3)Komise přezkoumala příslušné právní předpisy Ukrajiny a na základě auditu provedeného v roce 2015, který se týkal systému úředních kontrol a certifikace osiva obilovin na Ukrajině a jeho rovnocennosti s požadavky Unie, zveřejnila svá zjištění ve zprávě nazvané „Závěrečná zpráva o auditu provedeném na Ukrajině v období od 26. května 2015 do 4. června 2015 za účelem zhodnocení systému úředních kontrol a certifikace osiva obilovin a jeho rovnocennosti s požadavky Evropské unie“.
 (4)Na základě uvedeného auditu byl vyvozen závěr, že inspekce v terénu týkající se množitelského porostu pro produkci osiva, vzorkování, zkoušky a úřední následné kontroly osiva obilovin jsou prováděny náležitě a splňují podmínky přílohy II rozhodnutí 2003/17/ES a příslušné


text:
požadavky směrnice 66/402/EHS. Dále byl vyvozen závěr, že vnitrostátní orgány odpovědné za provádění certifikace osiva na Ukrajině jsou kompetentní a náležitě fungují.
 (5)Proto je vhodné uznat rovnocennost, pokud jde o inspekce v terénu prováděné na Ukrajině v souvislosti s osivem obilovin a pokud jde o osivo obilovin vyprodukované na Ukrajině a úředně certifikované orgány této země.
 (6)Rozhodnutí 2003/17/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Změny rozhodnutí 2003/17/ES
 Příloha I rozhodnutí 2003/17/ES se mění takto:
 a)v tabulce se mezi položky „TR“ a „US“ vkládá nová položka, která zní:
 „UA
 Ministry of Agrarian Policy and Food of Ukraine
 Khreshchatyk str., 24, 01001, KYIV
 66/402/EHS“
 b)v poznámce pod čarou k uvedené tabulce se mezi slova „TR – Turecko“ a „US – Spojené státy americké“ vkládají nová slova, která znějí:
 „UA – Ukrajina,“.
 Článek 2
 Vstup v platnost
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Článek 3
 Určení
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. C , , s. .
 (2)
 Rozhodnutí Rady 2003/17/ES ze dne 16. prosince 2002 o rovnocennosti inspekcí v terénu prováděných ve třetích zemích u množitelského porostu pro produkci osiva a o rovnocennosti osiva vyprodukovaného ve třetích zemích (Úř. věst. L 8, 14.1.2003, s. 10).

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
 |
 52014PC0631
 Návrh ROZHODNUTÍ RADY o finančních příspěvcích členských států určených pro financování Evropského rozvojového fondu v roce 2014, včetně třetí splátky za rok 2014 /* COM/2014/0631 final - 2014/0292 (NLE) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 Vnitřní dohoda a finanční
 nařízení pro 10. ERF uvádí postup týkající se výzev k úhradě
 příspěvků členských států určených pro
 financování ERF. V souladu s čl. 57 odst. 3 finančního nařízení
 pro 10. ERF se tento návrh týká:
 –
 výše třetí splátky příspěvku pro rok
 2014.
 V souladu s čl. 57 odst. 7
 finančního nařízení pro 10. ERF je uvedena zvlášť částka
 spravovaná Komisí a zvlášť částka spravovaná EIB.
 V souladu s článkem 145 finančního
 nařízení pro 10. ERF zaslala EIB Komisi aktualizované odhady závazků
 a plateb pro nástroje, jejichž správu zajišťuje.
 V souladu s čl. 58 odst. 2
 finančního nařízení by výzvy k poskytnutí příspěvků
 měly čerpat postupně nejprve částky stanovené pro
 jednotlivé předchozí ERF. Výzvy k úhradě, jež jsou předmětem
 tohoto návrhu, se proto vztahují k částkám pro Komisi z 10. ERF.
 V souladu s čl. 57
 odst. 5 finančního nařízení pro 10. ERF musí Rada o tomto návrhu
 rozhodnout nejpozději 21 kalendářních dnů po předložení
 návrhu Komisí a členské státy musí uhradit třetí splátku nejpozději
 21 kalendářních dnů po dni, kdy jim je rozhodnutí Rady oznámeno.
 Ustanovení čl. 60 odst. 1 finančního
 nařízení stanoví, že pokud členský stát neuhradí splátku
 příspěvků ve stanovené lhůtě, bude povinen zaplatit
 úroky z neuhrazené částky, a to v souladu s postupy stanovenými v tomtéž
 článku.
 2014/0292 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o finančních příspěvcích
 členských států určených pro financování Evropského rozvojového
 fondu v roce 2014, včetně třetí splátky za rok 2014
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování
 Evropské unie,
 s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci
 vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování pomoci
 Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013
 v souladu s dohodou o partnerství AKT-ES a o přídělu finanční
 pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část
 čtvrtá Smlouvy o ES[1]
 (dále jen „vnitřní dohoda“), a zejména na článek 7 uvedené dohody,
 s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský
 rozvojový fond (dále jen „finanční nařízení pro 10. ERF“)[2], naposledy
 pozměněné dne 11. dubna 2011[3],
 a zejména na čl. 57 odst. 5 uvedeného nařízení,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) V souladu s postupem uvedeným
 v článcích 57 až 61 finančního nařízení pro 10. ERF
 předkládá Komise do 10. října návrh upřesňující a) výši
 třetí splátky příspěvku pro rok 2014 a b) revidovanou roční
 výši příspěvku pro rok 2014 podle skutečných potřeb v
 případě, kdy se v souladu s čl. 7 odst. 3 vnitřní dohody
 roční výše příspěvku liší od skutečných potřeb.
 (2) Dne 8. listopadu 2013
 přijala Rada na základě návrhu Komise rozhodnutí stanovit celkovou
 roční výši příspěvků členských států
 určených pro ERF pro rok 2014 na 3 250 000 000 EUR.
 Počáteční rozdělení bylo stanoveno
 na 3 100


text:
000 000 EUR pro podíl Komise
 a 150 000 000 pro podíl EIB.
 (3) V souladu
 s čl. 145 prvním pododstavcem finančního nařízení pro 10.
 ERF zaslala Evropská investiční banka Komisi aktualizované odhady
 závazků a plateb pro nástroje, jejichž správu zajišťuje.
 (4) V návaznosti
 na žádost Komise i EIB respektuje celková částka pro rok 2014
 strop ve výši 3 250 000 000 EUR, přičemž je
 nově stanoveno rozdělení příspěvků členských států
 do ERF: i) 3 144 308 777,01 EUR pro podíl Komise a ii)
 105 691 222,99 EUR pro podíl EIB.
 (5) Ustanovení čl. 58 odst.
 2 finančního nařízení pro 10. ERF uvádí, že výzvy k poskytnutí
 příspěvků čerpají nejprve částky stanovené pro
 předchozí ERF.
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Příspěvky do ERF, které jednotlivé
 členské státy uhradí Komisi jako třetí splátku za rok 2014, jsou
 uvedeny v tabulce v příloze.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí se použije ode dne
 přijetí.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno členským
 státům.
 V Bruselu dne
 Za
 Radu
 předseda
 [1] Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 32.
 [2] Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1.
 [3] Úř. věst. L 102, 16.4.2011, s. 1.
 PŘÍLOHA
 ROZHODNUTÍ RADY
 o finančních
 příspěvcích členských států určených pro financování
 Evropského rozvojového fondu v roce 2014, včetně třetí
 splátky za rok 2014
 Třetí splátka příspěvků do ERF za rok 2014 (v EUR)
 || || || ||
 ČLENSKÉ STÁTY || Klíč pro 10. ERF % || Třetí splátka
 pro || pro || Celkem
 EIB || Komisi
 10. ERF || 10. ERF
 BELGIE || 3,53 || 0,00 || 10 389 099,83 || 10 389 099,83
 DÁNSKO || 2,00 || 0,00 || 5 886 175,54 || 5 886 175,54
 NĚMECKO || 20,50 || 0,00 || 60 333 299,29 || 60 333 299,29
 ŘECKO || 1,47 || 0,00 || 4 326 339,02 || 4 326 339,02
 ŠPANĚLSKO || 7,85 || 0,00 || 23 103 239,00 || 23 103 239,00
 FRANCIE || 19,55 || 0,00 || 57 537 365,91 || 57 537 365,91
 IRSKO || 0,91 || 0,00 || 2 678 209,87 || 2 678 209,87
 ITÁLIE || 12,86 || 0,00 || 37 848 108,72 || 37 848 108,72
 LUCEMBURSKO || 0,27 || 0,00 || 794 633,70 || 794 633,70
 NIZOZEMSKO || 4,85 || 0,00 || 14 273 975,68 || 14 273 975,68
 RAKOUSKO || 2,41 || 0,00 || 7 092 841,53 || 7 092 841,53
 PORTUGALSKO || 1,15 || 0,00 || 3 384 550,94 || 3 384 550,94
 FINSKO || 1,47 || 0,00 || 4 326 339,02 || 4 326 339,02
 ŠVÉDSKO || 2,74 || 0,00 || 8 064 060,49 || 8 064 060,49
 SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ || 14,82 || 0,00 || 43 616 560,75 || 43 616 560,75
 BULHARSKO || 0,14 || 0,00 || 412 032,29 || 412 032,29
 ČESKÁ REPUBLIKA || 0,51 || 0,00 || 1 500 974,76 || 1 500 974,76
 ESTONSKO || 0,05 || 0,00 || 147 154,39 || 147 154,39
 KYPR || 0,09 || 0,00 || 264 877,90 || 264 877,90
 LOTYŠSKO || 0,07 || 0,00 || 206 016,14 || 206


text:
016,14
 LITVA || 0,12 || 0,00 || 353 170,53 || 353 170,53
 MAĎARSKO || 0,55 || 0,00 || 1 618 698,27 || 1 618 698,27
 MALTA || 0,03 || 0,00 || 88 292,63 || 88 292,63
 POLSKO || 1,30 || 0,00 || 3 826 014,10 || 3 826 014,10
 RUMUNSKO || 0,37 || 0,00 || 1 088 942,47 || 1 088 942,47
 SLOVINSKO || 0,18 || 0,00 || 529 755,80 || 529 755,80
 SLOVENSKO || 0,21 || 0,00 || 618 048,43 || 618 048,43
 EU-27 CELKEM || 100,00 || 0,00 || 294 308 777,01 || 294 308 777,01


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52005PC0119(01)
 Návrh rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) {SEK(2005) 430} {SEK(2005) 431} /* KOM/2005/0119 konecném znení - COD 2005/0043 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 6.4.2005KOM(2005) 119 v konečném znění2005/0043 (COD)2005/0044 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)NávrhROZHODNUTÍ RADYo sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011)(předložené Komisí) {SEK(2005) 430}{SEK(2005) 431}DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Kontext návrhuPolitický kontext a cíle tohoto návrhu jsou stanoveny ve sdělení „Budování evropského výzkumného prostoru znalostí pro růst“[1] současně předkládaném Komisí.Znalosti jsou jádrem lisabonské strategie a stojí za všemi jejími prvky. Výzkum a technika společně se vzděláváním a inovacemi tvoří „trojúhelník znalostí“.Aby se Evropa stala „nejdynamičtějším a nejkonkurenceschopnějším znalostním hospodářstvím na světě“ a aby zároveň zůstal zachován „evropský model“, musí Evropa zvýšit investice do výzkumu na 3 % HDP Evropské unie a lépe využívat své schopnosti v tomto oboru prostřednictvím přetváření vědeckých výsledků v nové výrobky, postupy a služby.Společně s členskými státy a v úzké spolupráci s nimi musí EU mobilizovat své právní a finanční nástroje k dosažení tohoto cíle, počínaje tímto výzkumným rámcovým programem.2. Předchozí konzultacePři přípravě současných návrhů Komise zohlednila názory vyjádřené jinými orgány EU, zejména názory Evropského parlamentu a členských států a v širších konzultacích i mnoha účastníků, včetně vědecké obce a průmyslových podniků.Tento návrh také vychází z důkladného posouzení dopadů. Posouzení dopadů bylo založeno na informacích získaných od účastníků, z interních a externích hodnocení a jiných studiích a příspěvků uznávaných evropských odborníků na posuzování dopadů. Při posouzení bylo zjištěno, že Evropa čelí mnoha hospodářským, sociálním a environmentálním problémům, jejichž řešení napomáhá věda a technika, že však evropský vědecký a technický systém obsahuje chyby a že v průběhu minulých rámcových programů EU výzkum úspěšně podporovala.3. PRÁVNÍ HLEDISKANávrh rámcového programu ES, který se vztahuje na období let 2007 až 2013, je založen na ustanoveních hlavy XVIII Smlouvy, článků 163 až 171, jež stanoví výzkumnou politiku EU a její finanční nástroje, zejména víceletý výzkumný rámcový program.Aby mohla být posílena excelence a zvýšena průměrná úroveň výzkumu v Evropě, je hlavní zásadou podněcovat, organizovat a využívat veškeré formy spolupráce ve výzkumu, od spolupráce ve společných projektech a sítích pro koordinaci vnitrostátních výzkumných programů, konkurenci na evropské úrovni i společné provádění rozsáhlejších technologických iniciativ a společný vývoj infrastruktur evropského rozměru a zájmu.Rozsah akce je přiměřený velikosti potřeb EU v počtu 25 členů vzhledem k nárůstu nákladů na výzkum, potřebě sjednotit kritická množství lidských a materiálních zdrojů a rovněž zareagovat na nové potřeby nebo potřeby, které se nejlépe naplní na evropské úrovni.S cílem maximalizovat dopad finanční pomoci EU se v rámci sedmého rámcového programu posílí vazby a doplňkové vztahy jak mezi vnitrostátními činnostmi a politikami, tam na jiné akce EU a zdroje financování.4. VLIV NA ROZPOčET„Legislativní finanční výkaz“ přiložený k tomuto rozhodnutí stanoví vliv na rozpočet a lidské a administrativní zdroje.5. ZjednodušeníHlavním rysem sedmého


text: rámcového programu je podstatné zjednodušení jeho fungování ve srovnání s předcházejícími programy. Zamýšlená opatření v tomto smyslu jsou popsána v pracovním dokumentu o provádění, který návrh doprovází. Týkají se celého cyklu financování, včetně zjednodušení schémat financování, administrativních a finančních pravidel a postupů a rovněž srozumitelnosti a praktické použitelnosti dokumentů. Komise má v úmyslu v rámci své odpovědnosti uskutečnit činnosti, které zahájí velké množství menších operací. Výkonná agentura bude řídit zejména tzv. akce „Marie Curie“, podporu malých a středních podniků i administrativní úkoly spojené s dalšími výzkumnými projekty, včetně výzkumných projektů založených na spolupráci. Tento přístup bude rovněž použit při provádění činností Evropské rady pro výzkum (ERV).6. ObsahSedmý rámcový program bude rozdělen do čtyř specifických programů, které odpovídají čtyřem hlavním cílům evropské výzkumné politiky:- SpolupráceBude se podporovat celá řada výzkumných činností prováděných v rámci nadnárodní spolupráce, od projektů a sítí založených na spolupráci po koordinaci výzkumných programů. Nedílnou součástí této akce je mezinárodní spolupráce mezi EU a třetími zeměmi.- MyšlenkyZřídí se nezávislá Evropská rada pro výzkum, která by měla podporovat „hraniční výzkum“ řízený výzkumnými pracovníky a prováděný jednotlivými týmy, které si konkurují na evropské úrovni, ve všech vědeckých a technických oblastech, včetně strojírenství, sociálně-ekonomických a humanitních věd.- LidéBudou posíleny činnosti podporující odbornou přípravu a profesní rozvoj výzkumních pracovníků, tzv. akce „Marie Curie“, přičemž se věnuje větší pozornost klíčovým aspektům rozvoje dovedností a profesního rozvoje a posílení vazeb na vnitrostátní systémy.- KapacityBudou podporovány klíčové aspekty evropského výzkumu a inovačních kapacit: výzkumné infrastruktury; výzkum prováděný ve prospěch malých a středních podniků; regionální uskupení zaměřená na výzkum; uvolnění celého výzkumného potenciálu v „konvergenčních“ regionech EU; otázky „vědy ve společnosti“; „horizontální“ činnosti v rámci mezinárodní spolupráce.Tyto čtyři zvláštní programy si kladou za cíl umožnit vytvoření evropských pólů excelence.Navíc bude vytvořen zvláštní program pro nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska.Program týkající se spolupráce bude rozdělen do podprogramů, z nichž každý bude pokud možno provozně samostatný, ale zároveň zůstane provázaný a konzistentní a umožní společné, vícetematické přístupy k předmětům výzkumu ve společném zájmu.Pro oblast „spolupráce“ bylo určeno těchto devět témat:- zdraví;- potraviny, zemědělství a biotechnologie;- informační a komunikační technologie;- nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie;- energetika;- životní prostředí (včetně změny klimatu);- doprava (včetně letectví);- sociálně-ekonomické a humanitní vědy;- bezpečnost a vesmír.2005/0043 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 166 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[2],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[3],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[4],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[5],vzhledem k těmto důvodům:(1) Společenství si klade za cíl posílit vědecké a technické základy průmyslu Společenství a zajistit vysokou úroveň konkurenceschopnosti. Za tímto účelem Společenství podporuje veškeré výzkumné činnosti považované za nezbytné, zejména výzkum a činnosti spojené s technickým rozvojem prováděné v podnicích, včetně malých a středních podniků (MSP), ve výzkumných střediscích a na vysokých školách.(2) Ústřední role výzkumu při zajišťování konkurenceschopnosti a hospodářského růstu byla uznána Evropskou radou na zasedání v


text: Lisabonu, která zdůraznila, že znalosti a inovace jsou jádrem hospodářského vývoje, včetně vzrůstu zaměstnanosti v Evropě.(3) V souladu s lisabonskou strategií stanovila Evropská rada na zasedání Barceloně cíl zvýšit výdaje na evropský výzkum na 3 % HDP Evropské unie, přičemž dvě třetiny by měly pocházet ze soukromým investic.(4) Evropský parlament opakovaně zdůrazňuje význam výzkumu, technického rozvoje a důležitější roli znalostí pro hospodářský růst, nejnověji v pokynech pro budoucí politiku EU na podporu výzkumu z března 2005[6].(5) Vzhledem k výzkumných potřebám pro všechny politiky Společenství a na základě široké podpory ze strany evropského průmyslu, vědecké obce, vysokých škol a dalších zúčastněných kruhů by mělo Společenství stanovit vědecké a technické cíle, kterých je třeba v rámci sedmého rámcového programu v letech 2007 až 2013 dosáhnout.(6) Tyto cíle by se měly zakládat na výsledcích šestého rámcového programu, pokud jde o vytvoření Evropského výzkumného prostoru, a posunout je dál ve smyslu rozvoje evropského hospodářství a společnosti založených na znalostech. Zvláště důležité jsou zejména tyto cíle:(7) Je třeba podporovat nadnárodní spolupráci na všech úrovních v celé Evropské unii.(8) Je třeba zvýšit dynamiku, tvořivost a excelenci evropského výzkumu na hranici znalostí.(9) Lidský potenciál ve výzkumu a technice v Evropě by měl být posílen kvantitativně i kvalitativně.(10) Je třeba posílit možnosti výzkumu a inovací v celé Evropě a zajistit jejich optimální využití.(11) Aby bylo možné tyto cíle uskutečnit, je nezbytné podporovat čtyři typy činností: nadnárodní spolupráci v politicky definovaných tématech („spolupráce“), výzkum řízený výzkumnými pracovníky na podnět výzkumné obce („myšlenky“), podporu jednotlivých výzkumných pracovníků („lidé“) a podporu výzkumných kapacit („kapacity“).(12) V rámci tématu „spolupráce“ by měla být poskytnuta podpora nadnárodní spolupráci na všech úrovních v celé Evropské unii i mimo ni v několika tematických okruzích odpovídajících hlavním oblastem pokroku znalostí a techniky, v nichž musí být podporován a posilován výzkum, aby byly řešeny sociální, hospodářské, environmentální a průmyslové úkoly, kterým Evropa čelí.(13) V rámci tématu „myšlenky“ by tyto činnosti provádět měla Evropská rada pro výzkum (ERV), která by měla být do značné míry nezávislá.(14) V rámci tématu „lidé“ je třeba motivovat jednotlivce, aby se stali výzkumnými pracovníky, evropské výzkumné pracovníky, aby zůstali v Evropě, je třeba přilákat do Evropy výzkumné pracovníky z celého světa a snažit se, aby Evropa byla pro nejlepší výzkumné pracovníky přitažlivější.(15) V rámci tématu „kapacity“ by mělo být optimalizováno využití a vývoj výzkumných infrastruktur; je třeba posílit inovační kapacity malých a středních podniků a jejich schopnosti využít výzkum ke svému prospěchu; měl by se podporovat vývoj regionálních uskupení zaměřených na výzkum; je třeba uvolnit výzkumný potenciál v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU; je třeba vzájemně přiblížit vědu a společnost v zájmu harmonické integrace vědy a techniky do evropské společnosti; a je třeba podniknout horizontální akce a opatření na podporu mezinárodní spolupráce.(16) K dosažení výše vytyčených cílů by mělo přispět Společné výzkumné středisko, a to prostřednictvím podpory provádění přímých akci a poskytováním podpory provádění politik EU ze strany zákazníků.(17) Sedmý rámcový program doplňuje další činnosti uskutečňované členskými státy i další akce Společenství, které jsou nezbytné pro celkovou strategii provádění lisabonských cílů, a to zejména


text: akce zaměřené zejména na strukturální fondy, zemědělství, vzdělávání, odbornou přípravu, konkurceschopnost a inovace, průmysl, zaměstnanost a životní prostředí.(18) Inovace a činnosti spojené s malými a středními podniky, které rámcový program podporuje, by měly doplňovat činnosti prováděné v souladu s rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovace.(19) Vzhledem k většímu rozsahu akcí rámcového programu, jež má širokou podporu, pákovému efektu finančních prostředků na státní a soukromé investice, potřebě umožnit Společenství splnit nové vědecké a technické úkoly, klíčové roli, kterou Společenství hraje ve zefektivňování evropského výzkumného systému, příspěvku rozsáhlejšího sedmého rámcového programu k oživení lisabonské strategie vznikla naléhavá potřeba zdvojnásobit rozpočet EU na výzkum[7].(20) S ohledem na přezkoumání používání nových nástrojů šestého rámcového programu, které proběhlo v polovině období, a na pětileté posouzení rámcového programu byl definován nový přístup, který by měl umožnit, aby politických cílů výzkumné politiky EU bylo dosaženo snadněji, účinněji a pružněji. Za tímto účelem by měl být k podpoře různých akcí použit jednotlivě nebo v kombinacích menší soubor jednodušších „režimů financování“, pružněji a s větší svobodou.(21) Protože cílů akcí, které mají být podniknuty v souladu s článkem 163 Smlouvy ve snaze přispět k tomu, aby v Evropě byla vytvořena společnost a hospodářství založené na znalostech, nemohou dostatečně dosáhnout členské státy, a lze jich tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmou opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje sedmý rámcový program rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.(22) Provádění sedmého rámcového programu může podnítit doplňkové programy s účastí některých členských států, účast Společenství v programech prováděných několika členskými státy nebo podpořit vytvoření společných podniků nebo jiných struktur ve smyslu článků 168, 169 a 171 Smlouvy.(23) Společenství uzavřelo řadu mezinárodních dohod v oblasti výzkumu a je třeba vyvinout úsilí k posílení mezinárodní výzkumné spolupráce za účelem dalšího začlenění Společenství do celosvětové výzkumné obce.(24) Sedmý rámcový program by měl přispět k podpoře udržitelného rozvoje a ochraně životního prostředí.(25) Výzkumné činnosti, jež tento rámcový program podporuje, by měly respektovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Chartě základních práv Evropské unie. V úvahu se berou a budou nadále brána stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích.(26) V souladu se sedmým rámcovým programem bude věnována náležitá pozornost úloze žen ve vědě a výzkumu ve snaze posílit jejich aktivní roli ve výzkumu.(27) Tento akt stanoví pro celou dobu trvání programu finanční rámec, který představuje pro rozpočtový orgán hlavní odkaz ve smyslu bodu [...] interinstitucionální dohody ze dne [...] mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu.(28) Je třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k získání prostředků, které byly ztraceny, chybně vyplaceny nebo nesprávně použity v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[8], (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným


text: nesrovnalostem[9] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[10].(29) Je důležité zajistit řádnou finanční správu sedmého rámcového programu a jeho provádění způsobem co možná nejefektivnějším a nepraktičtějším a rovněž snadno přístupným všem účastníkům. Je nezbytné zajistit soulad s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství; a s požadavky na zjednodušení a lepší úpravu.ROZHODLI TAKTO:Článek 1Zřízení rámcového programuNa období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 se zřizuje víceletý rámcový program pro činnosti Společenství v oblasti výzkumu, technického rozvoje, včetně demonstrací (dále jen „sedmý rámcový program“).Článek 2Cíle a činnosti1. Sedmý rámcový program podporuje činnosti uvedené v odstavcích 2 až 5. Cíle a hlavní rysy těchto činností jsou uvedeny v příloze I.2. Spolupráce: podpora celé oblasti výzkumných činností prováděných v nadnárodní spolupráci v těchto tematických oblastech:3. zdraví;4. potraviny, zemědělství a biotechnologie;5. informační a komunikační technologie;6. nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie;7. energetika;8. životní prostředí (včetně změny klimatu);9. doprava (včetně letectví);10. sociálně-ekonomické a humanitní vědy;11. bezpečnost a vesmír.12. Myšlenky: podpora výzkumu řízeného výzkumnými pracovníky a prováděného ve všech oblastech jednotlivými týmy, které si konkurují na evropské úrovni.13. Lidé: kvantitativní i kvalitativní posilování lidského potenciálu ve výzkumu a technice v Evropě.14. Kapacity: podpora klíčových aspektů evropského výzkumu a inovačních kapacit, jako jsou výzkumné infrastruktury; regionální uskupení zaměřená na výzkum; vytvoření plného výzkumného potenciálu v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU. výzkum prováděný ve prospěch malých a středních podniků (MSP); otázky „vědy ve společnosti“; horizontální činnosti v rámci mezinárodní spolupráce.15. Sedmý rámcový program rovněž podporuje přímé nejaderné vědecké a technické akce prováděné Společným výzkumným střediskem (SVS) definované v příloze I.Článek 3Sedmý rámcový program se provede prostřednictvím specifických programů. Tyto programy stanoví přesné cíle a podrobná prováděcí pravidla.Článek 4Nejvyšší celková částka a podíly pro jednotlivé programy1. Nejvyšší celková částka pro finanční účast Společenství v sedmém rámcovém programu je 72726 milionů EUR. Částka se rozdělí mezi činnosti a akce uvedené v čl. 2 odst. 2 až 6 takto (v milionech EUR):Spolupráce | 44432 |Myšlenky | 11862 |Lidé | 7129 |Kapacity | 7486 |Nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska | 1817 |2. Předběžné rozdělení mezi tematické oblasti každé činnosti podle odstavce 1 je uvedeno v příloze II.3. Podrobná pravidla finanční účasti Společenství v tomto rámcovém programu jsou stanovena v příloze III.Článek 5Ochrana finančních zájmů společenstvíPro akce Společenství financované v rámci tohoto rozhodnutí se uplatní nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (ES, Euratom) č. 2185/96 na jakékoli porušení práva Společenství, včetně porušení smluvní povinnosti stanovené na základě programu v důsledku konání nebo opomenutí ze strany hospodářského subjektu, které vyústí nebo může vyústit v narušení všeobecného rozpočtu Evropských společenství nebo rozpočtů, které ES spravují, v důsledku neodůvodněného vydání.Článek 6Veškeré výzkumné činnosti uskutečňované v rámci sedmého rámcového programu se provádějí v souladu se základními etickými zásadami.Článek 7Sledování, hodnocení a přezkoumání1. Nejpozději v roce 2010 provede Komise za pomoci externích odborníků předběžné hodnocení tohoto rámcového programu a jeho specifických programů z hlediska kvality probíhajících výzkumných činností


text: a pokroku ve smyslu stanovených cílů.2. Dva roky po skončení tohoto rámcového programu dokončí nezávislí odborníci pro Komisi hodnocení jeho odůvodnění, provádění a výsledků.Komise sdělí závěry tohoto hodnocení, spolu s vlastními připomínkami, Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předsedaPŘÍLOHA IVĚDECKÉ A TECHNICKÉ CÍLE, HLAVNÍ RYSY TÉMAT A ČINNOSTÍSedmý rámcový program bude pokračovat v obecných cílech popsaných v článku 163 Smlouvy a přispívat tak k vytváření společnosti založené na znalostech, jež vychází z Evropského výzkumného prostoru. Posílí excelenci vědeckého a technického výzkumu prostřednictvím následujících čtyř programů: spolupráce, myšlenky, lidé a kapacity.I SPOLUPRÁCEV této části sedmého rámcového programu bude poskytována podpora mezinárodní spolupráci na všech úrovních v celé Evropské unii a mimo ni, v několika tematických oblastech odpovídajících hlavním oblastem pokroku znalostí a techniky, kde musí být podporován a posilován výzkum, aby byly řešeny sociální, hospodářské, environmentální a průmyslové úkoly, kterým Evropa čelí.Hlavním cílem je přispívat k udržitelnému rozvoji.Toto je devět témat určených pro činnost EU:16. zdraví;17. potraviny, zemědělství a biotechnologie;18. informační a komunikační technologie;19. nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie;20. energetika;21. životní prostředí (včetně změny klimatu);22. doprava (včetně letectví);23. sociálně-ekonomické a humanitní vědy;24. bezpečnost a vesmír.Témata jsou obecně definována na poměrně vysoké úrovni, aby mohla být přizpůsobována vyvíjejícím se potřebám a příležitostem, které mohou v průběhu sedmého rámcového programu vzniknout. Pro každé z nich byla určena řada činností, které naznačují zamýšlené hlavní rysy pro podporu Společenství. Tyto priority byly určeny na základě svého přínosu pro cíle EU, včetně přechodu ke znalostní společnosti, příslušného evropského výzkumného potenciálu a přidané hodnoty zásahů na úrovni EU pro tyto oblasti.Zvláštní pozornost bude věnována prioritním vědním oblastem, které se prolínají různými tématy, jako jsou námořní vědní obory a technologie.Víceoborovost bude podporována společnými vícetematickými přístupy k předmětům výzkumu a techniky, které souvisejí s více než jedním tématem.Zejména v případě oblastí s významem pro průmysl byla témata určena kromě jiných zdrojů i na základě práce různých „evropských technologických platforem“ zřízených v oborech, v nichž konkurenceschopnost, hospodářský růst a prosperita Evropy závisejí na významném výzkumném a technickém pokroku ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Evropské technologické platformy sdružují pod vedením průmyslu účastníky za účelem stanovení a provádění strategického plánu výzkumu. Tento rámcový program přispěje k uskutečnění těchto strategických plánů výzkumu tam, kde představují skutečnou evropskou přidanou hodnotu.Devět témat také zahrnuje výzkum potřebný k podpoře formulování, provádění a hodnocení politik EU, například v oblastech zdraví, bezpečnosti, ochrany spotřebitele, energetiky, životního prostředí, rozvojové pomoci, rybolovu, námořních záležitostí, zemědělství, dobrých životních podmínek zvířat, dopravy, vzdělávání a odborné přípravy, zaměstnanosti, sociálních věcí, soudržnosti a spravedlnosti a vnitřních věcí, společně s přípravným a doprovodným výzkumem na podporu normalizace, který je důležitý pro zvyšování kvality norem a jejich zavádění.V rámci každého tématu bude kromě těchto činností také zaručena možnost využít dvou typů příležitostí a potřeb otevřeným a pružným způsobem:- Vznikající potřeby: prostřednictvím konkrétní podpory pro spontánní výzkumné návrhy zaměřené na určení nebo další zkoumání v dané oblasti a/nebo na rozmezí několika oborů, nových vědeckých a technických příležitostí, zejména příležitostí, které by mohly potenciálně přinést


text: zásadní zvrat;- Nepředvídané politické potřeby: reagovat pružně na nové politické potřeby, které vyvstanou v průběhu rámcového programu, jako je nepředvídaný vývoj nebo události vyžadující rychlou reakci, například nové epidemie, vznikající obavy o bezpečnost potravin nebo odezva na přírodní katastrofy.Pro posílení šíření a využívání výsledků výzkumu EU bude ve všech tematických oblastech podporováno šíření znalostí a předávání výsledků, včetně jejich předávání tvůrcům politiky, včetně podpory prostřednictvím financování iniciativ pro vytváření sítí, seminářů a akcí, pomoci poskytované externími odborníky a informací a elektronických služeb, zejména služby CORDIS. Akce na podporu inovací budou prováděny v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace. Podpora bude poskytována také iniciativám zaměřeným na zapojení se do dialogu o vědeckých otázkách a výsledcích výzkumu s širokou veřejností mimo výzkumnou obec a v oblasti vědecké komunikace a vzdělávání. Zohledněny budou také etické zásady a hlediska rovnosti žen a mužů.Ve všech těchto tématech bude poskytována podpora pro mezinárodní spolupráci prostřednictvím:- výzkumu založeného na spolupráci;- společných technologických iniciativ;- koordinace výzkumných programů;- mezinárodní spolupráce.Výzkum založený na spolupráciVýzkum založený na spolupráci bude tvořit velkou a hlavní část financování výzkumu z prostředků EU. Cílem je vytvořit v hlavních oblastech rozvoje znalostí vynikající výzkumné projekty a sítě schopné přilákat výzkumné pracovníky a investice z Evropy a z celého světa.Toho bude dosaženo podporováním výzkumu založeného na spolupráci prostřednictvím řady režimů financování: projekty založené na spolupráci, sítě excelence, koordinační/podpůrné akce (viz Příloha III).Společné technologické iniciativyV omezeném počtu případů rozsah cíle VTR a míra potřebných zdrojů opravňují k vytváření dlouhodobých veřejno-soukromých partnerství v podobě společných technologických iniciativ. Tyto iniciativy, které jsou výsledkem práce evropských technologických platforem a zahrnují jedno nebo malý počet vybraných hledisek výzkumu v příslušné oblasti, budou slučovat investice soukromého sektoru a vnitrostátní a evropské veřejné financování, včetně poskytování grantů z výzkumného rámcového programu a poskytování půjček od Evropské investiční banky. O společných technologických iniciativách lze rozhodovat na základě článku 171 Smlouvy (to může zahrnovat vytvoření společného podniku) nebo na základě rozhodnutí o specifických programech v souladu s článkem 166 Smlouvy.Potenciální společné technologické iniciativy budou identifikovány na základě řady kritérií, včetně:- přidané hodnoty zásahů na úrovni EU,- stupně a srozumitelnosti definice cíle, který má být sledován,- míry závazků průmyslu, co se týče financí a zdrojů,- míry dopadů na konkurenceschopnost a růst průmyslu,- důležitosti přínosu pro širší cíle politiky,- schopnosti přilákat další vnitrostátní podporu a využít aktuální nebo budoucí financování průmyslu,- nemožnosti dosáhnout cíle pomocí stávajících nástrojů.Zvláštní pozornost bude věnována soudržnosti a koordinaci společných technologických iniciativ a vnitrostátních programů a projektů ve stejných oblastech.Koordinace výzkumných programů, které nejsou programy SpolečenstvíAkce prováděná v této oblasti bude využívat dvou hlavních nástrojů: programu ERA-NET a účasti Společenství ve společně prováděných vnitrostátních výzkumných programech (článek 169 Smlouvy). Tato akce se může vztahovat na oblasti, které nejsou přímo spojeny s devíti tématy, do té míry, do jaké mají dostatečnou přidanou hodnotu EU. Tato akce bude také využita k vzájemnému doplňování a součinnosti mezi rámcovým programem a činnostmi prováděnými v rámci mezivládních struktur, jako jsou EUREKA a COST[11].Program ERA-NET bude rozvíjet a posilovat koordinaci vnitrostátních a regionálních výzkumných činností prostřednictvím:- poskytování rámce pro osoby


text: zodpovědné veřejné výzkumné programy pro posílení koordinace jejich činností. To bude zahrnovat podporu pro nové projekty ERA-NET a také pro rozšíření a prohloubení rozsahu stávajících ERA-NET, např. rozšířením jejich partnerství a také vzájemným otevíráním programů;- poskytování dodatečné finanční podpory EU účastníkům, kteří vytvářejí společný fond pro účely společných výzev k předkládání návrhů v příslušných vnitrostátních a regionálních programech („ERA-NET PLUS“).Účast Společenství ve vnitrostátních výzkumných programech prováděných společně na základě článku 169 je zvláště důležitá pro evropskou spolupráci ve velkém měřítku v „proměnné geometrii“ mezi členskými státy, které sdílejí společné potřeby a/nebo zájmy. Takové iniciativy podle článku 169 budou zahájeny v oblastech, které budou stanoveny v úzkém spojení se členskými státy, včetně možné spolupráce s mezivládními programy, na základě řady kritérií:- význam pro cíle EU;- jasné stanovení cíle, který má být sledován, a jeho význam pro cíle tohoto rámcového programu;- stávající základ (stávající nebo plánované vnitrostátní výzkumné programy);- evropská přidaná hodnota;- kritické množství, s ohledem na velikost a počet zapojených programů, podobnost činností, které zahrnují;- uplatnění článku 169, jakožto nejúčinnější prostředek pro dosažení cílů.Mezinárodní spolupráceBudoucí akce týkající se mezinárodní spolupráce na základě této části rámcového programu:- Zpřístupnění všech činností prováděných v tematických oblastech výzkumným pracovníkům a výzkumným institucím ze všech třetích zemí, s výrazným úsilím povzbudit je k využití této příležitosti.- Specifické akce týkající se spolupráce v každé tematické oblasti věnované třetím zemím v případě vzájemného zájmu o spolupráci na jednotlivých tématech. V úzkém spojení s dvoustrannými dohodami o spolupráci nebo mnohostrannými dialogy mezi EU a těmito zeměmi nebo skupinami zemí budou tyto akce sloužit jako přednostní nástroje pro uskutečňování spolupráce EU a těchto zemí. Takovými akcemi jsou zejména: akce zaměřené na posílení výzkumných kapacit kandidátských zemí, jakož i sousedních zemí; činnosti pro spolupráci zaměřené na rozvojové a vznikající země soustřeďující se na konkrétní potřeby těchto zemí v oblastech, jako je zdravotnictví, rybolov a životní prostředí, a prováděné za finančních podmínek přizpůsobených jejich kapacitám.Tato část rámcového programu zahrnuje akce mezinárodní spolupráce v každé tematické oblasti a napříč různými tématy. Tyto akce budou prováděny v koordinaci s akcemi v částech rámcového programu nazvaných „Lidé“ a „Kapacity“.TÉMATA1. ZdravíCílZlepšení zdraví evropských občanů a zvýšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu a podniků v oblasti zdraví při současném řešení globálních otázek zdraví, včetně vznikajících epidemií. Důraz bude kladen na translační výzkum (převádění základních objevů do klinických aplikací), vývoj a validaci nových terapií, metod pro zlepšení zdraví a prevenci, diagnostické nástroje a technologie, jakož i udržitelné a efektivní systémy zdravotní péče.OdůvodněníSekvenování lidského geonomu a nedávný pokrok v postgenomice způsobily zásadní převrat ve výzkumu lidského zdraví a chorob. Integrování obrovského množství údajů a pochopení výchozích biologických procesů vyžaduje sloučení kritických množství různých odborných znalostí a zdrojů, které nejsou k dispozici na vnitrostátní úrovni. Významný pokrok v translačním výzkumu zdraví, který je nezbytný k zajištění, aby byl biomedicínský výzkum zdrojem praktického přínosu, také vyžaduje multidisciplinární a panevropský přístup se zapojením různých účastníků. Takové přístupy umožňují, aby Evropa efektivněji přispívala k mezinárodnímu úsilí v boji proti chorobám s globálním významem.Klinický výzkum mnoha chorob (např. rakoviny, kardiovaskulárních chorob, duševních a neurologických chorob, zejména


text: těch, které souvisejí se stárnutím, jako je Alzheimerova choroba nebo Parkinsonova choroba) se opírá o mezinárodní testy prováděné ve více střediscích, aby byl v krátkodobém horizontu dosažen požadovaný počet pacientů. K dosažení významných výsledků je pro epidemiologický výzkum zapotřebí velká různorodost populací a mezinárodních sítí. K vývoji nové diagnostiky a terapií pro vzácné choroby jsou také zapotřebí přístupy zahrnující více zemí, aby se zvýšil počet pacientů pro jednotlivé studie. Provádění výzkumu založeného na zdravotní politice na evropské úrovni také umožní srovnávání modelů, systémů, údajů a materiálu získaného od pacientů, který je uchováván ve vnitrostátních databázích a biologických bankách.Intenzivní biomedicínský výzkum v EU napomůže posílení konkurenceschopnosti evropských průmyslových odvětví zabývajících se zdravotnickými biotechnologiemi, lékařskými technologiemi a farmacií. EU musí také sehrávat aktivní roli ve vytváření prostředí vedoucího k inovacím ve farmaceutickém odvětví, zejména pro dosažení co největších úspěchů v klinickém výzkumu. Malé a střední podniky, které se zabývají výzkumem, jsou hlavními hospodářskými hybnými silami průmyslových odvětví zabývajících se zdravotnickými biotechnologiemi a lékařskými technologiemi. Přestože se v Evropě nyní nachází více biotechnologických společností než v USA, většina z nich jsou malé společnosti, méně vyzrálé než jejich konkurenti. Úsilí veřejno-soukromého výzkumu na úrovni EU usnadní jejich rozvoj. Výzkum v EU bude také přispívat k vývoji nových norem pro vytvoření vhodného legislativního rámce pro nové lékařské technologie (např. regenerativní lékařství).Činnosti, které budou řešeny, včetně výzkumu podstatného pro požadavky politiky, jsou uvedeny níže. Ve všech činnostech budou řešeny dvě strategické otázky, zdraví dětí a zdraví stárnoucí populace. Plány výzkumu vytvořené evropskými technologickými platformami, jako je například platforma pro inovační lékařství, budou v náležitých případech podporovány. Pro doplnění těchto politických potřeb a reagování na nové politické potřeby mohou být podporovány další akce, například v oblastech otázek zdravotní politiky a zdraví a bezpečnosti v zaměstnání.Činnosti- Biotechnologie, generické nástroje a technologie pro lidské zdraví.- Vysoce výkonný výzkum . Posílením vytváření, standardizace, získávání a analýzy údajů vyvolávat pokrok při experimentech v biomedicínském výzkumu.- Detekce, diagnóza a sledování. S důrazem na neinvazivní nebo minimálně invazivní přístupy.- Předvídání vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti terapií. Vyvíjet a ověřovat biologické markery, metody a modely in vivo a in vitro , včetně přístupů s využitím simulace, farmakogenomiky, přístupů cílené distribuce a nahrazování testů na zvířatech.- Inovační léčebné přístupy a zásahy . Upevnit a zajistit další vývoj pokročilých terapií a technologií s potenciálním využitím u mnoha chorob a poruch.- Translační výzkum pro lidské zdraví- Integrování biologických údajů a procesů: shromaždování údajů ve velkém měřítku, biologie systémů. Vytvářet a analyzovat velké množství údajů potřebných k lepšímu pochopení složitých regulačních sítí tisíců genů a genových produktů ovládajících důležité biologické procesy.- Výzkum mozku a souvisejících chorob, lidského vývoje a stárnutí. Prozkoumat procesy zdravého stárnutí a způsob, jakým geny a prostředí ovlivňují mozkovou činnost, za normálních podmínek, jakož i při mozkových chorobách.- Translační výzkum infekčních chorob. Zabývat se odolností vůči antimikrobiálním léčivým přípravkům, globální hrozby HIV/AIDS, malárie a tuberkulózy a také vznikajících epidemií (např. SARS a vysoce patogenní influenza).- Translační výzkum hlavních chorob: rakoviny, kardiovaskulární choroby, diabetu/obezity; vzácných chorob a jiných chronických chorob (např. osteoartritidy) . Rozvíjet strategie zaměřené na


text: pacienta, od prevence po diagnózu a léčbu, včetně klinického výzkumu.- Optimalizace poskytování zdravotní péče občanům Evropy- Převádění klinických výsledků do klinické praxe. Pochopit klinické rozhodování a způsob převádění výsledků klinického výzkumu do klinické praxe a obzvláště řešit specifické otázky dětí, žen a starých lidí.- Kvalita, účinnost a solidarita systému zdravotnictví, včetně přechodových systémů zdravotnictví. Převádět účinné léčebné zásahy do rozhodnutí řídících pracovníků, zajišťovat přiměřený přísun lidských zdrojů, analyzovat faktory ovlivňující rovnost přístupu k vysoce kvalitní zdravotní péči, včetně analýz populačních změn (např. stárnutí, mobilita a migrace a měnící se pracovní prostředí).- Zlepšená prevence chorob a lepší využívání léků. Rozvíjet účinné zásahy do veřejného zdravotnictví se zaměřením na hlavní zdravotní faktory (například stres, strava nebo environmentální faktory). Identifikovat úspěšné zásahy v různých prostředích zdravotní péče pro zlepšení předepisování léků a zlepšení způsobu, jakým pacienti léky užívají (včetně hledisek farmakovigilance).- Vhodné využívání nových zdravotních terapií a technologií. Dlouhodobá bezpečnostní hlediska a sledování rozsáhlého využívání nových lékařských technologií (včetně zařízení) a pokročilých terapií při současném zajištění vysoké úrovně ochrany veřejného zdraví.2. Potraviny, zemědělství a biotechnologieCílVybudování evropského znalostního biologického hospodářství[12] propojením vědy, průmyslu a jiných účastníků pro využití nových a vznikajících výzkumných příležitostí, které se zaměřují na sociální a hospodářské výzvy: rostoucí poptávka po bezpečnějších, zdravějších a kvalitnějších potravinách a po udržitelném využívání a produkci obnovitelných biologických zdrojů; rostoucí riziko epizootických a zoonotických chorob a poruch souvisejících s potravinami; ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti zemědělské výroby a rybolovu způsobené zejména změnou klimatu; a rostoucí poptávka po kvalitních potravinách, ohled na dobré životní podmínky zvířat a situaci venkova.OdůvodněníInovace a pokrok ve znalostech o udržitelném řízení, produkci a využívání biologických zdrojů (mikroorganismů, rostlin, zvířat) poskytnou základ pro nové, udržitelné, ekologické a konkurenceschopné produkty pro odvětví založená na zemědělství, rybolovu, potravinářství, zdravotnictví, lesnictví a pro související odvětví. V souladu s evropskou strategií pro vědy o živé přírodě vědy a biotechnologii[13] to napomůže zvyšování konkurenceschopnosti evropských biotechnologických a potravinářských společností, zejména technicky vyspělých malých a středních podniků, při současném zlepšování sociálního zabezpečení a dobrých životních podmínek. Výzkum bezpečnosti potravinových a krmivových řetězců, chorob souvisejících se stravou, volby potravin a vlivu potravin a výživy na zdraví napomůže v boji s poruchami, které souvisejí s potravinami (např. s obezitou, alergiemi) a infekčními chorobami (např. přenosnými spongiformními encefalopatiemi, influenzou ptáků), a zároveň bude významně přispívat k provádění stávajících a formulování budoucích politik a nařízení v oblasti zdraví veřejnosti, zvířat a rostlin a ochrany spotřebitelů.Rozdíly mezi evropskými průmyslovými odvětvími v těchto oblastech, přestože jsou příležitostí a jednou ze silných stránek Evropy, vedou k rozštěpeným přístupům k podobným problémům. Tyto problémy lze lépe řešit posílením spolupráce a sdílením odborných znalostí, například znalostí o nových metodologiích, procesech a normách, které vyplývají z měnících se právních předpisů EU.Několik evropských výzkumných platforem přispívá ke stanovování společných priorit výzkumu v oblastech, jako je genomika rostlin a biotechnologie, lesnictví a průmyslová odvětví založená na lesnictví, globální zdraví zvířat, chov hospodářských zvířat, potravinová a průmyslová biotechnologie. Tento výzkum bude také poskytovat znalostní základnu potřebnou k podpoře[14]: společné zemědělské politiky; otázek zemědělství a obchodu; předpisů v oblasti bezpečnosti potravin; standardů Společenství


text: pro zdraví, tlumení chorob a dobré životní podmínky zvířat a reformy společné rybářské politiky zaměřené na zajištění udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury. Předpokládá se pružná odezva na nové potřeby politiky, zejména s ohledem na nové sociální a hospodářské trendy.Činnosti- Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z pozemního, lesního a vodního prostředí : Umožňování výzkumu, včetně technologií, které mají v názvu příponu „-omika“, jako je genomika, proteomika, metabolomika, systémová biologie a konvergující technologie pro mikroorganismy, rostliny a zvířata, včetně využití jejich biologické rozmanitosti; zdokonalené plodiny a výrobní systémy, včetně ekologického zemědělství, programů kvalitní výroby a dopadů GMO; udržitelné, konkurenceschopné a multifunkční zemědělství a lesnictví; rozvoj venkova; dobré životní podmínky a chov zvířat, živočišná výroba; zdraví rostlin; udržitelný a konkurenceschopný rybolov a akvakultura; infekční choroby zvířat, včetně zoonóz; bezpečné odstraňování živočišného odpadu; ochrana, řízení a využívání živých vodních zdrojů, vývoj nástrojů potřebných pro tvůrce politiky a jiné odpovědné osoby v zemědělství a rozvoji venkova (krajina, postupy správy půdy atd.)- „Od stolu k zemědělskému podniku“: Potraviny, zdraví a dobré životní podmínky : spotřebitelská; společenská, průmyslová a zdravotní hlediska potravin a krmiv, včetně behaviorálních a kognitivních věd; choroby a poruchy související s výživou a stranou, včetně obezity; inovační technologie zpracování potravin a krmiv (včetně balení); zvýšená kvalita a bezpečnost potravin, nápojů a krmiv, chemická i mikrobiologická; integrita (a kontrola) potravinového řetězce; environmentální dopady potravinových a krmivových řetězců a dopady na tyto řetězce; celková koncepce potravinového řetězce (včetně mořských plodů); sledovatelnost.- Vědy o živé přírodě a biotechnologie pro udržitelné nepotravinářské výrobky a procesy : Zdokonalené plodiny, suroviny, mořské produkty a biomasa (včetně mořských zdrojů) pro energetiku, životní prostředí a produkty s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou materiály a chemické látky, včetně nových zemědělských systémů, biologických procesů a koncepcí biologických rafinerií; biokatalýza; lesnictví a lesnické produkty a procesy; náprava životního prostředí a ekologičtější zpracování.3. Informační a komunikační technologieCílUmožnit, aby Evropa ovládala a formovala budoucí rozvoj informačních a komunikačních technologií (IKT), aby byly splněny požadavky evropské společnosti a hospodářství. Činnosti posílí evropskou vědeckou a technologickou základnu v IKT, využitím IKT napomohou podpoře a podněcování inovací a zajistí, aby byl pokrok v IKT rychle přetvářen v přínos pro Evropské občany, podniky, průmyslová odvětví a vlády.OdůvodněníInformační a komunikační technologie jsou zásadní pro budoucnost Evropy a jsou základem pro uskutečňování lisabonské strategie. Polovina případů zvýšení produktivity v našich hospodářstvích je vysvětlována dopadem IKT na produkty, služby a obchodní procesy. IKT jsou hlavním činitelem v posilování inovací a tvořivosti a ve zvládnutí změny v hodnotových řetězcích ve všech odvětvích průmyslu a služeb. IKT jsou nezbytně nutné k uspokojení zvýšené poptávky po zdravotní a sociální péči a k modernizaci služeb v oblastech veřejného zájmu, jako je vzdělávání, učení, bezpečnost, energetika, doprava a životní prostředí. IKT také podněcují pokrok v jiných oblastech vědy a techniky, protože přetvářejí způsob, jakým výzkumní pracovníci provádějí výzkum, spolupracují a inovují.Rostoucí hospodářské a společenské požadavky společně s pokračujícím začleňováním IKT a potřebou dále posouvat technologické hranice tvoří rozšiřující se program pro výzkum. Přiblížit technologii lidem a organizačním potřebám znamená: skrýt složitost technologie a odhalit funkčnost na vyžádání; umožnit


text: velmi snadné používání, dostupnost a dosažitelnost technologií; poskytovat aplikace, řešení a služby založené na IKT, které jsou důvěryhodné, spolehlivé a lze je přizpůsobit kontextu a preferencím uživatelů. Výzkumní pracovníci v oblasti IKT se na základě poptávky o větší hodnotě za nižší cenu účastní globální soutěže v dosahování další miniaturizace, zvládnutí procesu sbližování počítačových, komunikačních a mediálních technologií a sbližování s jinými relevantními vědami a disciplínami a v budování systémů, které jim umožní se dále učit a vyvíjet. Z těchto různých snah vzniká nová vlna technologií. Výzkumné činnosti v oblasti IKT budou také čerpat ze širší škály vědeckých a technických oborů, včetně biologických věd a věd o živé přírodě, psychologie, pedagogiky, kognitivních a sociálních věd.IKT je jedno z odvětví, kde probíhá nejintenzivnější výzkum. Výzkum v oblasti IKT, veřejný i soukromý, představuje třetinu celkového výzkumu ve všech nejdůležitějších ekonomikách. Přestože již Evropa zaujímá vedoucí místo v průmyslu a technologiích v klíčových oblastech IKT, v investicích do výzkumu IKT zaostává za svými hlavními konkurenty. Pouze prostřednictvím obnoveného a intenzivnějšího spojování investic na evropské úrovni bude moci co nejlépe využít příležitostí, které může nabídnout pokrok v IKT.Činnosti v oblasti výzkumu IKT budou úzce propojeny s akcemi politiky pro zavádění IKT a s regulačními opatřeními v rámci všeobecné a ucelené strategie. Priority byly stanoveny po rozsáhlých konzultacích včetně informací získaných od řady evropských technologických platforem a průmyslových iniciativ v oblastech, jako je nanoelektronika, vestavěné systémy, mobilní komunikace, elektronická média, robotika software, služby a technologie typu Grid.Činnosti- Technologické pilíře IKT :- Nanoelektronika, fotonika a integrované mikro- a nanosystémy . Posouvání hranic miniaturizace, integrace, různorodosti a hustoty; zvýšení výkonnosti a vyrobitelnosti za nižších nákladů; usnadnění zapojování IKT do řady aplikací; rozhraní; základní výzkum vyžadující zkoumání nových koncepcí.- Všudypřítomné počítačové sítě s neomezenou kapacitou : všudypřítomný přístup prostřednictvím heterogenních sítí – pevných, mobilních, bezdrátových a vysílacích sítí dosahujících z osobní oblasti až do regionální a globální oblast – umožňující bezešvé poskytování stále větších objemů dat a služeb v jakoukoli dobu, na jakémkoli místě.- Vestavěné systémy, počítače a řízení : výkonné, bezpečné a distribuované výpočetní a komunikační systémy, které jsou vestavěné v objektech a fyzických infrastrukturách a které mohou řídit své okolí a mohou se mu přizpůsobovat.- Software, technologie Grid, bezpečnost a spolehlivost : dynamický, přizpůsobivý, spolehlivý a důvěryhodný software a služby a nové architektury zpracování, včetně jejich poskytování jako využitelného zdroje.- Znalostní, kognitivní systémy a systémy schopné učit se : zaznamenávání a využívání znalostí, které jsou zakotveny v obsahu webových stránek a multimédií; biologicky inspirované umělé systémy, které vnímají, rozumějí, učí se a vyvíjejí se a samostatně jednají; vyučování pomocí strojů a lidí založené na lepším pochopení lidského poznávání;- Simulace, vizualizace, interakce a smíšené reality : nástroje pro inovační návrhy a tvořivost v oblasti produktů, služeb a digitálních médií a pro přirozenou, interakci a komunikaci bohatou na kontext, která integruje funkce přirozené řeči.Nové perspektivy v IKT čerpající z jiných vědních a technologických oborů, včetně nových poznatků z fyziky, biotechnologií, věd o živé přírodě a o materiálech pro miniaturizaci zařízení IKT na velikosti srovnatelné a umožňující interakci s živými


text: organismy, pro zvýšení výkonnosti systémového inženýrství a zpracovávání informací a pro modelování a simulaci živých organismů.- Integrace technologií :- Osobní prostředí : osobní komunikační a počítačová zařízení, příslušenství, elektronická zařízení začleněná do oděvu („wearables“), implantáty; jejich rozhraní a spojení se službami a zdroji.- Domácí prostředí : komunikace, sledování, ovládání, pomoc; bezešvá interoperabilita a využívání všech zařízení; interaktivní digitální obsah a služby.- Robotické systémy : pokročilé autonomní systémy; poznávání, ovládání, akční dovednosti, přirozená interakce; miniaturizace.- Inteligentní infrastruktury : nástroje, jejichž využití zvyšuje efektivitu infrastruktur nezbytných pro každodenní život, usnadňuje jejich přizpůsobování a údržbu, zvyšuje jejich odolnost při provozu a odolnost proti poruchám.- Výzkum aplikací:- IKT vycházející vstříc společenským výzvám : Nové systémy a služby v oblastech veřejného zájmu, zvyšující kvalitu, účinnost, přístup a inkluzivnost; snadno použitelné aplikace, integrace nových technologií a iniciativ, jako je asistované žití v domácím prostředí.- v oblasti zdraví , zlepšení prevence chorob, včasná diagnóza a personalizace; samostatnost, bezpečnost a mobilita pacientů; zdravotní informační prostor pro objevování znalostí.- zlepšit začleňování a rovnou účast a zabraňovat vzniku digitální propasti; pomocná technologie; návrh určený pro všechny.- v oblasti mobility ; „inteligentní“ dopravní systémy a vozidla založená na IKT, umožňující rychlejší, pohodlnější a efektivní přepravu osob a zboží.- na podporu životního prostředí a udržitelného rozvoje, snižovat zranitelnost a zmírňovat následky přírodních pohrom a průmyslových havárií.- v oblasti veřejné moci ; účinnost, otevřenost a odpovědnost, pro veřejnou správu světové úrovně a odkazy na občany a podniky, podpora demokracie.- IKT zaměřené na obsah, tvořivost a osobní rozvoj:- nové mediální vzory a nové formy obsahu; vytváření interaktivního digitálního obsahu; obohacené zkušenosti uživatelů; rentabilní doručování obsahu.- učení za podpory technologií; adaptivní a kontextualizovaná řešení pro učení; aktivní učení.- systémy založené na IKT pro postupnou podporu přístupnosti a používání digitálních kulturních zdrojů a prostředků, ve vícejazyčném prostředí- IKT podporující podniky a průmysl:- nové formy dynamicky propojených spolupracujících obchodních postupů, digitálních ekosystémů; optimalizovaná organizace práce a prostředí pro spolupráci.- výroba: rychlé a adaptivní navrhování, výroba a dodávky značně personalizovaných výrobků; digitální a virtuální výroba; modelovací, simulační a prezentační nástroje; miniaturní a integrované výrobky IKT;- IKT pro důvěru a důvěryhodnost : správa identit; ověření a oprávnění; technologie zlepšující soukromí; správa práv a majetku; ochrana proti ohrožení z internetu.- Budoucí a vznikající technologie: podporovat výzkum na hranici znalostí v hlavních IKT a v kombinaci s jinými příslušnými oblastmi a obory; podporovat nové myšlenky a radikálně nové způsoby využívání a zkoumání nových možností ve výzkumných plánech pro IKT.4. Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologieCílZvýšit konkurenceschopnost evropského průmyslu a zajistit jeho transformaci z průmyslu založeného na zdrojích na průmysl založený na znalostech, a to vytvářením průlomových znalostí pro nové aplikace na rozhraní různých technologií a oborů.OdůvodněníZdá se, že pokles průmyslových činností se již neomezuje na tradiční odvětví s velkou pracovní náročností, ale začíná být pozorován ve zprostředkujících odvětvích, které tvoří tradičně silné stránky evropského průmyslu, a dokonce v některých vysoce technologických odvětvích. Tento trend je možno a nutno zvrátit vybudování silného průmyslu založeného na znalostech a vyžadujícího znalosti. To bude zahrnovat modernizaci stávající základny malých a středních podniků a vytváření


text: nových znalostních malých a středních podniků, od šíření znalostí a odborných znalostí až po programy spolupráce.V oblastech jako jsou nanotechnologie, materiálové a výrobní technologie, má EU uznávanou vedoucí pozici, kterou je nutno posílit, aby bylo zajištěno nebo zlepšeno postavení EU ve vysoce konkurenčním globálním kontextu.Evropské technologické platformy v oblastech, jako jsou nanotechnologie, výroba, ocelářství, doprava, stavebnictví, bezpečnost při práci, textilní průmysl, odvětví papíru a celulózy pomáhají stanovovat společné priority a cíle výzkumu. Kromě příslušných priorit pro průmyslové odvětví a jejich integrace pro odvětvové aplikace budou řešeny příslušné otázky politiky, nařízení, standardizace a dopadů, přičemž je třeba pružně reagovat na nové politické potřeby, které vznikají.Činnosti- Nanovědy, nanotechnologie- Vytváření nových znalostí o jevech závislých na rozhraní a velikosti; řízení vlastností materiálů pro nové aplikace na nanoúrovni; integrace technologií na nanoúrovni; samoorganizační vlastnosti; nanomotory; nanostroje a nanosystémy; metody a nástroje pro označování a manipulaci v nanorozměrech; nanotechnologie a velmi přesné technologie v chemii; dopad na lidskou bezpečnost, zdraví a prostředí; metrologie, názvosloví a normy; zkoumání nových koncepcí a přístupů pro odvětvové aplikace, včetně integrace a sbližování vznikajících technologií.- Materiály- Vytváření nových znalostí o vysoce výkonných materiálech pro nové výrobky a procesy; materiály založené na znalostech, s vlastnostmi „na míru“; spolehlivější návrh a simulace; větší složitost; environmentální slučitelnost; integrace nanoúrovně, molekulární úrovně a mikroúrovně v chemické technologii a odvětvích zpracování materiálů; nové nanomateriály, biomateriály a hybridní materiály, včetně návrhu a řízení jejich zpracování.- Nová výroba- Vytváření podmínek a aktiv pro výrobu založenou na znalostech, včetně budování, vývoje a ověřování platnosti nových vzorů, v reakci na vznikající potřeby průmyslu; vývoj generických výrobních prostředků pro adaptivní, propojenou výrobu založenou na znalostech; vývoj nových konstrukčních koncepcí využívajících sbližování technologií (např. nanotechnologie, biotechnologie, informační technologie a odpovídajících konstrukčních požadavků) pro další generaci výrobků a služeb s vysokou přidanou hodnotou a přizpůsobení měnícím se potřebám.- Integrace technologií pro průmyslové aplikace- Integrace nových znalostí a technologií týkajících se nanotechnologie, materiálů a výroby v odvětvových a meziodvětvových aplikacích, jako je zdravotnictví, stavebnictví, doprava, energetika, chemie, životní prostředí, textilní a oděvní průmysl, odvětví papíru a celulózy, strojírenství.5. EnergetikaCílTransformování současného energetického systému založeného na fosilních palivech v udržitelnější systém založený na různorodém souboru energetických zdrojů a nosičů se zvýšenou energetickou účinností pro řešení výzev stability zásobování a změny klimatu, při současném zvyšování konkurenceschopnosti evropských energetických odvětví.OdůvodněníEnergetické systémy čelí důležitým úkolům. Naléhavá potřeba vyvinout přiměřená a včasná řešení je odůvodněna znepokojivými trendy v celosvětové poptávce po energiích (s očekávaným růstem o 60 % v příštích 30 letech), potřebou výrazně snížit emise skleníkových plynů, aby byly zmírněny ničivé následky změny klimatu, nepříznivým kolísáním cen ropy (především pro odvětví dopravy, které je na ropě velmi závislé) a geopolitickou nestabilitou v dodavatelských zemích. Výzkum a demonstrace jsou zapotřebí pro poskytnutí ekologických a rentabilních technologií a opatření, která umožní, aby EU splnila své cíle stanovené v rámci Kjótského protokolu i mimo něj a aby uskutečnila své závazky týkající se energetické politiky, jak je popsáno v zelené knize z roku 2000 o bezpečnosti zásobování energií[15].Evropa dosáhla světového prvenství v řadě energetických technologií. Je průkopníkem v moderních technologiích v oblasti


text: obnovitelných zdrojů energií, například v bioenergetice a větrné energetice. EU je také globálním konkurentem v technologiích výroby a distribuce elektrické energie a má velké výzkumné schopnosti v oblasti zachycování a zbavování uhlíku. Tato postavení však neustále ohrožuje konkurence (zejména ze Spojených států a Japonska).Radikální transformace energetických systémů vyžaduje nové technologie s riziky, která jsou příliš vysoká a jejichž přínos je příliš nejistý na to, aby soukromé firmy poskytly všechny investice potřebné pro výzkum, vývoj, demonstrace a zavádění. V mobilizování soukromých investic a evropského úsilí by proto měla sehrávat klíčovou roli veřejná podpora a zdroje by měly být slučovány uceleněji a účinněji, aby konkurovaly ekonomikám, které ve velké míře a důsledně investují do podobných technologií. V této souvislosti sehrávají podstatnou roli evropské technologické platformy tím, že koordinovaně mobilizují potřebné výzkumné úsilí. Níže jsou uvedeny činnosti pro splnění tohoto cíle. Součástí je i specifická činnost týkající se znalostí pro vytváření energetické politiky, která může rovněž poskytovat podporu nově vznikajícím politickým potřebám, například v souvislosti s rolí evropské energetické politiky ve vývoji mezinárodních činností v oblasti změny klimatu a nestability nebo narušení dodávky a ceny energie.Činnosti- Vodíkové a palivové článkyIntegrovaná činnost určená k poskytnutí silné technologické základny pro konkurenceschopná průmyslová odvětví v EU zabývající se palivovými a vodíkovými články pro stacionární, přenosné a dopravní aplikace. Evropská technologická platforma pro vodíkové a palivové články této činnosti napomáhá navrhováním integrované strategie výzkumu a zavádění.- Výroba elektřiny z obnovitelných zdrojůTechnologie pro zvýšení celkové účinnosti konverze, která snižuje náklady na výrobu elektřiny z původních obnovitelných zdrojů energie, a vývoj a demonstrace technologií vhodných pro různé regionální podmínky.- Výroba obnovitelných palivIntegrované konverzní technologie: vyvíjet a snižovat náklady pevných, kapalných a plynných paliv (včetně vodíku) vyrobených z obnovitelných zdrojů energie, se zaměřením na rentabilní výrobu a používání uhlíkově neutrálních paliv, zejména kapalných biopaliv pro dopravu.- Obnovitelné zdroje pro ohřev a chlazeníTechnologie na zvýšení účinnosti a snížení nákladů na ohřev a chlazení z obnovitelných zdrojů, zajišťující jejich využití v různých regionálních podmínkách.- Technologie zachycování a uchovávání CO 2 pro výrobu elektřiny s nulovými emisemiVýrazně snižovat environmentální dopad používání fosilních paliv se zaměřením na vysoce efektivní elektrárny s téměř nulovými emisemi založené na technologiích zachycování a uchovávání CO2.- Technologie čistého spalování uhlíPodstatně zlepšit efektivitu, spolehlivost a náklady elektráren prostřednictvím vývoje a demonstrace konverzních technologií čistého spalování uhlí.- Inteligentní energetické sítěZvýšit efektivitu, bezpečnost a spolehlivost evropských elektroenergetických a plynárenských systémů a sítí např. přetvářením současných elektrických rozvodných sítí v interaktivní sítě služeb (zákazníci/provozovatelé) a odstranit překážky zavádění a účinné integrace distribuovaných a obnovitelných zdrojů energie.- Energetická účinnost a úsporyNové koncepce a technologie pro zvýšení energetické účinnosti a úspor pro budovy, služby a průmysl. To zahrnuje integraci strategií a technologií pro energetickou účinnost, využívání nových technologií a technologií obnovitelných zdrojů energie a řízení poptávky po energii.- Znalosti pro vytváření energetické politikyVývoj nástrojů, metod a modelů pro hodnocení hlavních hospodářských a sociálních otázek souvisejících s energetickými technologiemi pro poskytnutí vyčíslitelných cílů a scénářů pro střednědobý a dlouhodobý horizont.6. Životní prostředí (včetně změny klimatu)CílUdržitelné řízení životního prostředí a jeho zdrojů prostřednictvím zlepšování znalostí o vzájemném


text: působení biosféry, ekosystémů a lidských činností a vyvíjení nových technologií, nástrojů a služeb pro integrované řešení globálních environmentálních otázek. Důraz bude kladen na předvídání změn klimatických, ekologických, zemských a oceánských systémů; na nástroje a technologie ke sledování, prevenci a zmírňování environmentálních tlaků a rizik, včetně zdravotních rizik, jakož i na ochranu přirozeného a umělého životního prostředí.OdůvodněníEnvironmentální problémy přesahují státní hranice a vyžadují koordinovaný přístup na panevropské a často světové úrovni. Přirozené zdroje Země a umělé životní prostředí jsou pod neustálým tlakem v důsledku rostoucí populace, urbanizace, neustálého rozšiřování zemědělských, dopravních a energetických odvětví, jakož i proměnlivosti a oteplování klimatu v místním, regionálním a celosvětovém měřítku. Evropa se musí zapojit do nového udržitelného vztahu s životním prostředím při současném zvyšování konkurenceschopnosti a posilováním evropského průmyslu. Vzhledem k míře, rozsahu a vysoké úrovni složitosti environmentálního výzkumu je pro dosažení kritického množství zapotřebí spolupráce v celé EU. Spolupráce usnadňuje společné plánování, využívání propojených a interoperabilních databází a vývoj ucelených a rozsáhlých pozorovacích a prognostických systémů.Na úrovni EU je výzkum potřebný k plnění mezinárodních závazků, jako je Kjótský protokol, Úmluva OSN o biologické rozmanitosti, cíle světové vrcholné schůzky o udržitelném rozvoji konané v roce 2002, včetně iniciativy EU pro vodu, a příspěvky k práci mezinárodní skupiny odborníků pro změnu klimatu a iniciativy pro pozorování Země. Kromě toho vyvstávají významné potřeby výzkumu ze stávajících a vznikajících politik na úrovni EU, z provádění šestého akčního plánu pro ochranu životního prostředí a souvisejících tematických strategií, akčních plánů pro ekotechnologie a životní prostředí a zdraví a směrnic, jako je rámcová směrnice o vodě.EU potřebuje posílit své postavení na světových trzích s environmentálními technologiemi. Takové technologie pomáhají při zajišťování udržitelného růstu poskytováním ekologicky efektivních řešení environmentálních problémů v různých měřítcích a ochranou našeho kulturního dědictví. Environmentální požadavky jsou podnětem k inovaci a mohou vést ke vzniku obchodních příležitostí. Evropské technologické platformy pro dodávky vody a hygienu a pro udržitelnou chemii potvrzují potřebu akcí na úrovni EU a jejich plány výzkumu jsou brány v úvahu v níže uvedených činnostech. Jiné platformy (například pro výstavbu a lesnictví) se částečně zabývají otázkami environmentální technologie a jsou rovněž brány v úvahu.Níže je uvedena řada činností[16], z nichž mnohé přímo souvisejí s politickými potřebami. Další podpora však může být poskytnuta novým politickým potřebám, které vznikají, například v souvislosti s posuzováním dopadu politik EU na udržitelnost; sledování činností po Kjótském protokolu o změně klimatu a nové environmentální politiky, jako jsou námořní politika, normy a nařízení.Činnosti- Změna klimatu, znečištění a rizika- Tlak na životní prostředí a na podnebí: Fungování systémů podnebí a Země; opatření pro přizpůsobení a zmírňování; znečištění vzduchu, půdy a vody; změny složení atmosféry a koloběhu vody; vzájemné působení podnebí, zemského povrchu a oceánu; a dopady na biologickou rozmanitost a ekosystémy.- Životní prostředí a zdraví: Interakce environmentálních podnětů způsobujících stres s lidským zdravím, včetně identifikace zdrojů, spojitost s vnitřním prostředím a dopad a vznikající rizikové faktory; metody integrovaného posouzení rizik pro toxické látky, včetně nahrazování pokusů na zvířatech; vyčíslení a analýza nákladů a přínosů environmentálních zdravotních rizik a ukazatele pro strategie prevence.- Přírodní rizika:


text: Zlepšit předvídání a integrované posuzování nebezpečí, citlivosti a rizik pro katastrofy související s geologickými nebezpečími (jako např. zemětřesení, sopky, tsunami) a klimatem (jako jsou bouře a povodně); vyvinout systémy včasného varování a zlepšit strategie pro prevenci a zmírňování.- Udržitelné řízení zdrojů- Ochrana a udržitelné řízení přírodních a umělých zdrojů : Ekosystémy; řízení vodních zdrojů; nakládání s odpady a prevence odpadů; ochrana a řízení biologické rozmanitosti, ochrana půdy, ochrana mořského dna a pobřežních oblastí, přístupy proti desertifikaci a znehodnocování půdy; správa lesů; udržitelná správa a plánování městského prostředí, posuzování a předvídání v souvislosti s přírodními procesy.- Vývoj mořských prostředí : Dopady lidských činností na mořské prostředí a jeho zdroje; znečištění a eutrofizace v regionálních mořích a pobřežních oblastech; hlubokomořské ekosystémy; posuzování trendů v biologické rozmanitosti moří, procesů v ekosystému a mořských proudů; geologie mořského dna.- Environmentální technologie- Environmentální technologie pro sledování, prevenci, zmírňování, přizpůsobování, nápravu a obnovení přírodního a umělého prostředí : Související s vodním, klimatickým, vzdušným, mořským, městským a venkovským prostředím, s půdou, se zpracováním odpadu, s recyklováním, s ekologickými výrobními procesy, s bezpečností chemických látek, s ochranou kulturního dědictví a zastavěného prostředí.- Posuzování, ověřování a testování technologií : Metody a nástroje pro posuzování procesů, technologií a produktů z hlediska environmentálních rizik a životního cyklu; podpora platforem pro udržitelnou chemii, dodávek vody a hygieny[17]; vědecká a technická hlediska budoucího evropského programu ověřování a testování environmentálních technologií.- Pozorování Země a nástroje pro posuzování- Pozorování Země: Přispívat k vývoji a integraci pozorovacích systémů z hlediska environmentálních otázek a otázek udržitelnosti v rámci GEOSS; interoperabilita mezi systémy a optimalizace informací pro porozumění, modelování a předvídání environmentálních jevů.- Metody předvídání a nástroje pro hodnocení: modelování spojení mezi hospodářstvím / životním prostředím / společností, včetně tržních nástrojů, vnější faktory, prahy a vyvíjení znalostní základny a metodologií pro posuzování dopadu na udržitelnost v klíčových otázkách, jako je využívání půdy a otázky moře; sociální a hospodářské napětí související se změnou klimatu.7. Doprava (včetně letectví)CílVyvíjet na základě technologického pokroku integrované, ekologičtější a inteligentnější panevropské dopravní systémy ve prospěch občanů a společnosti, s ohledem na životní prostředí a přírodní zdroje; a zajišťovat a dále rozvíjet vedoucí roli, kterou získal evropský průmysl na světovém trhu.OdůvodněníDoprava je jedna ze silných stránek Evropy – odvětví letecké dopravy přispívá 2,6 % k HDP EU (s 3,1 miliony pracovních míst) a oblast pozemní dopravy vytváří 11 % HDP EU (a zaměstnává 16 milionů osob). Doprava však způsobuje vznik 25 % všech emisí CO2 v EU, a proto je nezbytně nutná ekologizace tohoto systému, aby byly zajištěny udržitelnější dopravní vzory a slučitelnost s mírami růstu, jak je rozvíjí Bílá kniha „Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout“.[18]Rozšíření (zvýšení rozlohy o 25 % a populace o 20 %) a hospodářský rozvoj EU představují nové výzvy pro efektivní, rentabilní a udržitelnou dopravu osob a zboží. Doprava také přímo souvisí s dalšími hlavními politikami, jako je obchod, hospodářská soutěž, zaměstnanost, soudržnost, energetika, bezpečnost a vnitřní trh. Investice do VTR v dopravních odvětvích v EU je předpokladem pro zajištění technologické konkurenční výhody na celosvětových trzích.[19] Činnosti na evropské


text: úrovni budou také podněcovat restrukturalizaci průmyslu, včetně integrace dodavatelského řetězce, a zejména malých a středních podniků.Plány výzkumu vyvíjené evropskými technologickými platformami[20] podporují potřebu nového pohledu na „dopravní systémy“, který bere v úvahu vzájemnou součinnost vozidel, dopravních sítí a využívání dopravních služeb, které lze rozvíjet pouze na evropské úrovni. Náklady na VTR ve všech těchto oblastech podstatně rostou a spolupráce na úrovni EU je nezbytná k tomu, aby kritické množství různých poskytovatelů VTR mohlo rentabilně řešit rozsáhlé a multidisciplinární výzvy a aby byly splněny politické, technologické a sociálně-ekonomické výzvy týkající se otázek jako je „ekologické a bezpečné vozidlo“ budoucnosti, interoperabilita a intermodalita se zvláštním zaměřením na železniční dopravu, dostupnost, bezpečnost, kapacitu a environmentální dopady v rozšířené Unii. Při provádění evropských politik bude také podstatné vyvíjení technologií pro podporu systému Galileo a jeho aplikací.Stejně jako velký průmyslový význam níže uvedených témat a činností budou integrovaným způsobem řešeny potřeby tvůrců politiky včetně hospodářských, sociálních a environmentálních hledisek dopravní politiky. Navíc bude poskytována podpora pro reakci na stávající, jakož i nové potřeby politiky, například v souvislosti s vývojem v námořní politice.Činnosti- Letectví a letecká doprava- Ekologizace letecké dopravy: snížení emisí a rušení hlukem, což zahrnuje práci na motorech a alternativních palivech, strukturách a nových návrzích letadel, letištních operacích a řízení provozu.- Zvyšování časové efektivity: zvyšování efektivity letových řádů se zaměřením na inovační systémy řízení letového provozu v souladu s účinným prováděním politiky jednotného leteckého prostoru, která integruje vzdušné, pozemní a kosmické složky, včetně letového provozu a větší autonomie letadel.- Zajišťování spokojenosti a bezpečnosti zákazníků: zvýšení pohodlí cestujících, inovační služby poskytované za letu a efektivnější odbavování cestujících; zlepšení všech bezpečnostních hledisek letecké dopravy; širší výběr letadel od letadel s širokým trupem po malá letadla.- Zvyšování rentability: snižování nákladů souvisejících s vývojem výrobků, výrobních a provozních nákladů zaměřením se na bezúdržbová letadla, zvýšené využívání automatizace a simulace.- Ochrana letadel a cestujících: zlepšení opatření na ochranu cestujících, posádky, letadla a systému letecké dopravy, jako jsou například vylepšené metody pro zpracování údajů a identifikaci, ochrana letadla proti útoku, automatické obnovení bezpečného stavu letadla a zdokonalení koncepce letadel z hlediska bezpečnosti.- Průkopnická činnost v letecké dopravě budoucnosti: řešení dlouhodobých výzev letectví prostřednictvím radikálnějších, ekologicky účinných a inovačních kombinací technologií, které by vedly k významnému pokroku v letecké dopravě.- Pozemní (železniční, silniční a vodní) doprava- Ekologizace pozemní dopravy : snížení environmentálního a hlukového znečištění; vývoj ekologických a výkonných motorů, včetně hybridní technologie a využívání alternativních paliv pro dopravní aplikace; strategie ukončení životnosti vozidel a plavidel.- Podporování přechodu na jiný druh dopravy a odlehčení dopravních koridorů: vývoj inovačních, intermodálních a interoperabilních regionálních a vnitrostátních dopravních sítí, infrastruktur a systémů v Evropě; internalizace nákladů; výměna informací mezi vozidlem/plavidlem a dopravní infrastrukturou; optimalizace kapacity infrastruktury.- Zajištění udržitelné městské mobility: inovační organizační schémata, včetně ekologických a bezpečných vozidel a neznečišťujících dopravních prostředků, nových způsobů veřejné dopravy a racionalizace soukromé dopravy, komunikační infrastruktury, integrovaného městského plánování a dopravy.- Zvýšení bezpečnosti a ochrany : jako přirozená součást dopravního systému, v dopravních činnostech pro řidiče, cestující, posádku, cyklisty a chodce, při návrhu vozidel, plavidel a v rámci


text: celkového dopravního systému.- Posílení konkurenceschopnosti : zlepšení procesů návrhu; vývoj pokročilých pohonných a vozidlových technologií; budování inovačních a rentabilních výrobních systémů a infrastruktury; integrovatelné architektury.- Podpora evropského globálního satelitního navigačního systému (Galileo): přesné služby navigace a určování času pro použití v řadě odvětví; efektivní využití satelitní navigace a podpora pro definici technologií druhé generace.8. Sociálně-ekonomické a humanitní vědyCílDůkladné a sdílené pochopení složitých a vzájemně souvisejících sociálně-ekonomických výzev, s nimiž je Evropa konfrontována, jako je růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost, sociální soudržnost a udržitelnost, kvalita života a celosvětová vzájemná závislost, zejména s ohledem na poskytnutí zdokonalené znalostní základny pro politiky v dotyčných oblastech.OdůvodněníEvropa má silnou a velmi kvalitní výzkumnou základnu v sociálně-ekonomických vědách a humanitních oborech. Různost přístupů v rámci EU v hospodářské, sociální, politické a kulturní oblasti poskytuje velmi plodnou půdu pro výzkum v těchto oborech na úrovni EU. Ve výzkumu založeném na spolupráci a zaměřeném na evropské sociálně-ekonomické otázky ve zmíněných oblastech spočívá vysoká evropská přidaná hodnota. Za prvé, otázky a dotyčné výzvy mají vysokou prioritu na úrovni EU a jsou řešeny politikami EU. Za druhé, srovnávací výzkum v některých nebo všech zemích EU nabízí obzvláště účinný nástroj, jakož i významné příležitosti k učení ve všech zemích a regionech.Za třetí, výzkum na úrovni EU má zvláštní výhody, jelikož je schopen rozvíjet shromažďování údajů z celé Evropy a využívat více hledisek potřebných k pochopení složitých otázek. Konečně bude vývoj skutečně evropské sociálně-ekonomické znalostní základny pro tyto klíčové výzvy podstatným přínosem při podporování společného porozumění v celé Evropské unii, a co je nejdůležitější, ze strany evropských občanů.Níže jsou uvedeny činnosti, které budou podporovány a od nichž se očekává, že významně přispějí k formulování, provádění, působení a posouzení politiky v širokém spektru oblastí, jako je hospodářská politika, sociální politika, politika vzdělávání a odborné přípravy, podniková politika, politika mezinárodního obchodu, spotřebitelská politika, politika vnějších vztahů, politika spravedlnosti a vnitřních věcí a politika úředních statistik. Navíc budou poskytnuty příležitosti pro řešení vznikajících sociálně-ekonomických výzev, jakož i provádění výzkumu nových nebo nepředvídaných potřeb politiky.Činnosti- Růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost ve znalostní společnosti: rozvíjení a integrování výzkumu v záležitostech ovlivňujících růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost, od inovací, vzdělávání, včetně celoživotního vzdělávání a role vědeckých a jiných znalostí až po vnitrostátní institucionální kontexty.- Slučování hospodářských, sociálních a environmentálních cílů v jeden evropský cíl: zaměřením se na dvě klíčové a vzájemně související otázky pokračujícího vývoje evropských sociálně-ekonomických modelů a hospodářské a sociální soudržnosti v rozšířené EU, s ohledem na ochranu životního prostředí.- Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky: například demografická změna, včetně stárnutí a migrace; životní styl, práce, rodina, otázky rovnosti žen a mužů, zdraví a kvalita života; trestná činnost; role obchodní činnosti ve společnosti a rozmanitost populace, vzájemné působení kultur a otázky související s ochranou základních práv a boj proti rasismu a nesnášenlivosti.- Evropa ve světě: pochopení měnícího se vzájemného působení a vzájemné závislosti mezi regiony a jejich důsledky pro dotyčné regiony, zejména Evropu; a řešení vznikajících hrozeb a rizik bez narušování lidských práv, svobod a dobrých životních podmínek.- Občan v Evropské unii: v kontextu budoucího rozvoje EU, řešení


text: otázek dosažení smyslu demokratického „vlastnictví“ a aktivní účasti národů Evropy; efektivní a demokratické vládnutí, včetně řízení hospodářských záležitostí; a budování společného porozumění a respektování evropských rozdílných a společných prvků, co se týče kultury, institucí, historie, jazyků a hodnot.- Sociálně-ekonomické a vědecké ukazatele: jejich použití v politice a jejich provádění a sledování, zlepšování stávajících ukazatelů a vývoj nových ukazatelů pro tento účel a pro hodnocení výzkumných programů, včetně ukazatelů založených na úředních statistikách.- Prognostické činnosti v hlavních vědeckých, technických a souvisejících sociálně-ekonomických otázkách, jako jsou budoucí demografické trendy a globalizace znalostí a vývoj výzkumných systémů, jakož i budoucí rozvoj v rámci jednotlivých hlavních oblastí výzkumu a vědeckých oborů a ve všech těchto oblastech a oborech.9. Bezpečnost a vesmírCílVyvinout technologie a znalosti pro budování kapacit potřebných k zajištění bezpečnosti občanů před hrozbami, jako je terorismus a trestná činnost, při současném respektování základních lidských práv; zajistit optimální a jednotné využívání dostupných technologií ve prospěch evropské vnitřní bezpečnosti a podněcovat spolupráci poskytovatelů a uživatelů bezpečnostních řešení.Podporovat evropský kosmický program se zaměřením na aplikace, jako je GMES s přínosem pro občany a pro konkurenceschopnost evropského kosmického průmyslu. To bude přispívat k vývoji evropské kosmické politiky a doplní úsilí členských států a dalších klíčových činitelů, včetně Evropské kosmické agentury.9.1 BezpečnostOdůvodněníBezpečnost v Evropě je předpokladem prosperity a svobody. Bezpečnostní strategie EU: „Bezpečná Evropa v lepším světě“, kterou přijala Evropská rada, se zaměřuje na potřebu systému celkové bezpečnosti, který zahrnuje civilní i vojenská bezpečnostní opatření.Výzkum související s bezpečností je důležitým stavebním prvkem pro podporu společné zahraniční a bezpečnostní politiky, jakož i pro uskutečnění vysoké úrovně bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva v celé EU[21], jak jej podporuje Haagský program. Rovněž přispěje k rozvíjení technologií a schopností pro podporu jiných politik EU v oblastech, jako je doprava, civilní ochrana, energetika a životní prostředí.Stávající výzkumné činnosti v Evropě spojené s bezpečností trpí roztříštěním úsilí, nedostatkem kritického množství míry a rozsahu a nedostatkem propojení a interoperability. Evropa potřebuje zlepšit ucelenost svého úsilí rozvíjením účinných institucionálních struktur a podněcováním různých vnitrostátních a mezinárodních činitelů ke spolupráci a koordinaci, aby nedocházelo k překrývání, a v rámci možností k prozkoumání synergií. Výzkum v oblasti bezpečnosti na úrovni Společenství bude zaměřen na činnosti mající zřetelnou přidanou hodnotu na vnitrostátní úrovni. V důsledku toho výzkum v oblasti bezpečnosti na úrovni Společenství posílí konkurenceschopnost evropského bezpečnostního průmyslu.Níže uvedené činnosti budou doplňovat a integrovat výzkum orientovaný na technologie a systémy, související s bezpečností, který je prováděn v rámci jiných témat. Budou se soustředit na úkoly, rozvíjet technologie a schopnosti, které jsou vyžadovány specifickými bezpečnostními úkoly. Byly navrženy pružně, aby vyhovovaly dosud neznámým budoucím bezpečnostním ohrožením a souvisejícím potřebám politiky, které mohou vyvstat, podněcováním vzájemného obohacování a přebírání stávajících technologií pro odvětví civilní bezpečnosti. Evropský výzkum v oblasti bezpečnosti bude také podporovat rozvoj víceúčelových technologií, aby byl rozsah jejich využití co největší.Činnosti- Ochrana před terorismem a trestnou činností: poskytování technologických řešení pro povědomí o ohrožení (např. CBRN), zjišťování, prevence, identifikace, ochrana, neutralizace a omezování účinků teroristických útoků a trestné činnosti.- Bezpečnost infrastruktur a veřejných služeb: analyzování a zabezpečení