text:
3.
 Žádná ustanovení této kapitoly nelze vykládat tak, že by byly smluvní strany, včetně jejich zadavatelů, orgánů a přezkumných subjektů, povinny zveřejňovat důvěrné informace, pokud by takové zveřejnění:
 a)
 bránilo prosazování práva;
 b)
 mohlo poškodit spravedlivou hospodářskou soutěž mezi dodavateli;
 c)
 poškodilo legitimní podnikatelské zájmy konkrétních osob, včetně ochrany duševního vlastnictví, nebo
 d)
 bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem.
 ČLÁNEK 9.17
 Vnitrostátní postupy pro přezkum
 1.
 Každá smluvní strana zajistí včasný, účinný, transparentní a nediskriminační postup pro správní či soudní přezkum, pomocí něhož bude moci dodavatel napadnout:
 a)
 porušení ustanovení této kapitoly, nebo
 b)
 pokud dodavatel nemá podle vnitrostátních právních předpisů smluvní strany právo přímo napadnout porušení této kapitoly, nedodržení opatření, kterými smluvní strana tuto kapitolu provádí,
 jestliže k nim došlo v souvislosti s veřejnou zakázkou, na kterou se vztahuje tato dohoda a na které má nebo měl daný dodavatel zájem. Smluvní strany musí v každém případě zajistit, aby mohl přezkumný orgán na základě námitky dodavatele přezkoumat rozhodnutí, která přijali jejich příslušní zadavatelé, ohledně toho, zda konkrétní veřejná zakázka spadá mezi veřejné zakázky, jichž se týká tato kapitola.
 Procesní pravidla pro veškeré námitky musí mít písemnou podobu a být obecně dostupná elektronicky a/nebo v tištěné podobě.
 2.
 Podá-li dodavatel v souvislosti s veřejnou zakázkou, na kterou se vztahuje tato dohoda a na které má nebo měl daný dodavatel zájem, stížnost, že došlo k porušení nebo nedodržení ustanovení, jak je uvedeno v odstavci 1, dotčená smluvní strana, jejíž zadavatel veřejnou zakázku zadával, vyzve svého zadavatele a dodavatele, aby hledali řešení stížnosti prostřednictvím konzultace. Zadavatel jakoukoli takovou stížnost včas a nestranně zváží, a to způsobem, který nepoškodí dodavatelovu účast v probíhajícím nebo budoucím zadávacím řízení nebo jeho právo žádat nápravu podle postupu pro správní či soudní přezkum.
 3.
 Každému dodavateli se na vypracování a podání námitky poskytne dostatek času, v každém případě nejméně deset dnů od chvíle, kdy se dodavatel o důvodech námitky dozvěděl, nebo se rozumně dozvědět mohl.
 4.
 Každá smluvní strana zřídí nebo pověří nejméně jeden nestranný správní či soudní orgán, který je nezávislý na zadavatelích a který bude přijímat a přezkoumávat námitky podané dodavatelem v souvislosti s veřejnou zakázkou, na kterou se vztahuje tato dohoda.
 5.
 Pokud námitku prvotně přezkoumá subjekt jiný než orgán uvedený v odstavci 4, zajistí smluvní strana dodavateli možnost podat odvolání proti prvotnímu rozhodnutí k nestrannému správnímu nebo soudnímu orgánu, který je nezávislý na zadavateli, jehož veřejná nabídka je předmětem námitky.
 6.
 Každá smluvní strana zajistí, aby rozhodnutí přezkumného orgánu, který není soudním orgánem, buď podléhala soudnímu přezkumu, nebo aby existovaly postupy zaručující, aby:
 a)
 zadavatel odpověděl na námitku písemně a zpřístupnil přezkumnému orgánu veškerou relevantní dokumentaci;
 b)
 před rozhodnutím přezkumného orgánu o námitce měli účastníci řízení (dále jen „účastníci“) právo být vyslyšeni;
 c)
 účastníci měli právo na zastoupení a doprovod;
 d)
 účastníci měli přístup na všechna řízení;
 e)
 účastníci měli právo požadovat, aby řízení probíhalo veřejně a mohli při něm být přítomni svědci, a
 f)
 přezkumný orgán svá rozhodnutí nebo doporučení poskytoval včas, písemně a s odůvodněním základu pro každé rozhodnutí či doporučení.


text:
7.
 Každá smluvní strana přijme nebo zachová postupy pro:
 a)
 rychlá dočasná opatření, která zajistí, že dodavatel neztratí příležitost účastnit se zadávacího řízení. Tato dočasná opatření mohou vést k pozastavení zadávacího řízení. Postupy mohou zajistit, že při rozhodování, zda by se taková opatření měla uplatnit, mohou být zohledněny hlavní nepříznivé důsledky pro předmětné zájmy, včetně zájmu veřejného. V případě neuplatnění opatření musí být pro to písemně uvedeny oprávněné důvody a
 b)
 pokud přezkumný orgán rozhodl, že došlo k porušení nebo nedodržení ustanovení, jak je uvedeno v odstavci 1, může přezkumný orgán uložit nápravná opatření nebo vyrovnání za utrpěné ztráty nebo škody, jež musí být omezeny buď na náklady na vypracování nabídky, nebo na náklady na námitku. Pokud již byla zakázka udělena, mohou smluvní strany stanovit, že nápravné opatření není dostupné.
 ČLÁNEK 9.18
 Změna a oprava oblasti působnosti
 Oznámení navrhované změny
 1.
 Smluvní strana vždy druhé smluvní straně oznámí veškeré návrhy oprav, přemístění zadavatele mezi přílohami, odstranění zadavatele z přílohy nebo jiné změny (dále jen „změny“) příloh 9-A až 9-I.
 2.
 Pokud jde o návrh odstranit zadavatele z příloh 9-A až 9-G z důvodu faktické ztráty kontroly či vlivu vlády na veřejnou zakázku zadavatele, na kterou se vztahuje tato dohoda, smluvní strana navrhující takovou změnu (dále jen „smluvní strana provádějící změnu“) zahrne do oznámení důkaz, že vláda fakticky ztratila kontrolu nebo vliv na zadavatele. Má se za to, že vláda ztratila kontrolu či vliv na veřejnou zakázku, na kterou se vztahuje tato dohoda, zadavatelů uvedených v příloze 9-C, pokud:
 a)
 v případě Unie zadavatel provádí konkurenční činnost a
 b)
 v případě Singapuru byl zadavatel privatizován.
 Pokud vláda ztratila kontrolu či vliv na veřejnou zakázku, na kterou se vztahuje tato dohoda, zadavatele smluvní strany, nemá druhá smluvní strana nárok na vyrovnávací úpravu.
 3.
 V případě jakýchkoli jiných změn zahrne smluvní strana provádějící změnu do oznámení informace o pravděpodobných důsledcích změny na působnost stanovenou v této kapitole. Navrhuje-li smluvní strana provést drobné změny či technické opravy čistě formální povahy, jež nemají vliv na veřejné zakázky, na něž se vztahuje tato dohoda, oznámí tyto změny nejméně jednou za dva roky.
 Řešení námitek
 4.
 Pokud druhá smluvní strana podá námitku (dále jen „namítající smluvní strana“) k oznámení smluvní strany provádějící změnu, budou se smluvní strany snažit vyřešit námitku prostřednictvím dvoustranných konzultací, a to i konzultací ve Výboru pro obchod službami, investice a veřejné zakázky zřízeného podle článku 16.2 (Specializované výbory), je-li to nezbytné. Při takových konzultacích smluvní strany zohlední:
 a)
 v případě oznámení podle odstavce 2 důkazy o tom, že vláda fakticky ztratila kontrolu či vliv na veřejnou zakázku, na kterou se vztahuje tato dohoda, zadavatele;
 b)
 v případě oznámení podle odstavce 3 důkazy o tom, že navrhovaná změna nemá vliv na působnost, a
 c)
 veškerá prohlášení týkající se potřeby či úrovně vyrovnávací úpravy vyplývající ze změn oznámených v souladu s odstavcem 1. Úpravy mohou spočívat buď v tom, že smluvní strana provádějící změnu provede vyrovnávací rozšíření působnosti, nebo v tom, že namítající smluvní strana odpovídající působnost zruší, tak aby byla zachována rovnováha práv a

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
povinností a srovnatelná úroveň vzájemně dohodnutých působností stanovených v této kapitole.
 5.
 Pokud se namítající smluvní strana po dvoustranných konzultacích podle odstavce 4 domnívá, že dochází k jedné nebo více z těchto situací:
 a)
 v případě odst. 4 písm. a) vláda fakticky neztratila kontrolu či vliv na veřejnou zakázku, na kterou se vztahuje tato dohoda, zadavatele;
 b)
 v případě odst. 4 písm. b) změna nesplňuje kritéria stanovená v odstavci 3 a týkající se působnosti a měla by být předmětem vyrovnávací úpravy nebo
 c)
 v případě odst. 4 písm. c) nejsou vyrovnávací úpravy navrhované během konzultací mezi smluvními stranami přiměřené, aby byla zachována srovnatelná úroveň vzájemně dohodnutých působností,
 mohou smluvní strany využít mechanismus řešení sporů podle kapitoly čtrnáct (Řešení sporů).
 Provádění
 6.
 Navrhované změny vstoupí v platnost, pouze pokud:
 a)
 druhá smluvní strana nepředložila smluvní straně provádějící změnu písemnou námitku k navrhované změně do čtyřiceti pěti dnů od data oznámení navrhované změny;
 b)
 namítající smluvní strana oznámila smluvní straně provádějící změnu, že námitku bere zpět;
 c)
 smluvní strany dosáhly dohody po povinných konzultacích podle odstavce 4 nebo
 d)
 námitka byla vyřešena prostřednictvím mechanismu řešení sporů podle odstavce 5.
 ČLÁNEK 9.19
 Povinnosti výboru
 Smluvní strany mohou ve Výboru pro obchod službami, investice a veřejné zakázky zřízeném podle článku 16.2 (Specializované výbory):
 a)
 přijmout způsoby podávání zpráv o statistických údajích podle čl. 9.15 (Transparentnost informací o veřejné zakázce) odst. 4;
 b)
 přezkoumávat nevyřízená oznámení o změnách působnosti a schvalovat aktualizaci seznamu zadavatelů v přílohách 9-A až 9-C;
 c)
 schvalovat vyrovnávací úpravy plynoucí ze změn týkajících se působnosti;
 d)
 na žádost revidovat orientační kritéria prokazující, že vláda fakticky ztratila kontrolu či vliv na veřejnou zakázku, na kterou se vztahuje tato dohoda, zadavatele;
 e)
 přijímat kritéria pro rozhodování o úrovni vyrovnávacích úprav působnosti;
 f)
 posuzovat otázky týkající se veřejných zakázek, které mu předloží kterákoli smluvní strana;
 g)
 vyměňovat si informace o konaných veřejných zakázkách, včetně na nižší než centrální úrovni, v každé ze smluvních stran a
 h)
 diskutovala o jakýchkoli jiných záležitostech souvisejících s prováděním této kapitoly.
 Smluvní strany mohou ve Výboru pro obchod službami, investice a veřejné zakázky zřízeném podle článku 16.2 (Specializované výbory) přijmout jakékoli rozhodnutí nutné pro účely písmen a) až h).
 ČLÁNEK 9.20
 Úprava ustanovení DVZ
 Pokud se na základě jiné dohody mění nebo pozastavuje revidovaná DVZ, smluvní strany rozhodnutím Výboru pro obchod službami, investice a veřejné zakázky zřízeném podle článku 16.2 (Specializované výbory) příslušným způsobem změní tuto kapitolu.
 KAPITOLA DESET
 Duševní vlastnictví
 ČLÁNEK 10.1
 Cíle
 1.
 Cílem této kapitoly je:
 a)
 usnadňovat výrobu a uvádění na trh inovativních a tvořivých produktů a dodávání služeb mezi stranami a
 b)
 zvýšit užitek z obchodu a investic prostřednictvím odpovídající a účinné úrovně ochrany práv duševního vlastnictví a opatření účinného vymáhání těchto práv.
 2.
 Na tuto kapitolu se obdobně vztahují cíle a zásady stanovené v části I Dohody TRIPS, a zejména v článku 7 (Cíle) a článku 8 (Zásady).
 ČÁST A
 ZÁSADY
 ČLÁNEK 10.2
 Oblast působnosti a definice
 1.
 Smluvní strany připomínají závazky podle mezinárodních smluv týkajících se duševního vlastnictví, včetně Dohody TRIPS a


text:
Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví (ze dne 20. března 1883, revidované ve Stockholmu dne 15. července 1967; dále jen „Pařížská úmluva“). Ustanovení této kapitoly doplňují práva a povinnosti smluvních stran podle Dohody TRIPS a dalších mezinárodních smluv v oblasti duševního vlastnictví, jejichž smluvními stranami jsou.
 2.
 Pro účely této kapitoly zahrnují práva duševního vlastnictví:
 a)
 všechny kategorie duševního vlastnictví, jež jsou předmětem oddílů 1 až 7 části II Dohody TRIPS, konkrétně:
 i)
 autorské právo a práva s ním související;
 ii)
 patenty
 33
 ;
 ii)
 ochranné známky;
 iv)
 průmyslové vzory;
 v)
 topografie integrovaných obvodů;
 vi)
 zeměpisná označení;
 vii)
 ochranu důvěrných informací a
 b)
 odrůdové právo.
 ČLÁNEK 10.3
 Vyčerpání práva
 Každá smluvní strana může zřídit vlastní režim pro vyčerpání práv duševního vlastnictví, s výhradou příslušných ustanovení Dohody TRIPS.
 ČÁST B
 NORMY TÝKAJÍCÍ SE PRÁV DUŠEVNÍHO VLASTNICTVÍ
 PODODDÍL A
 AUTORSKÉ PRÁVO A PRÁVA S NÍM SOUVISEJÍCÍ
 ČLÁNEK 10.4
 Poskytovaná ochrana
 Smluvní strany plní práva a povinnosti stanovené v Bernské úmluvě o ochraně literárních a uměleckých děl (ze dne 9. září 1886, naposledy pozměněné v Paříži dne 24. července 1971), Smlouvě WIPO o autorském právu (přijaté v Ženevě dne 20. prosince 1996), Smlouvě WIPO o výkonech výkonných umělců a zvukových záznamech (přijaté v Ženevě dne 20. prosince 1996) a Dohodě TRIPS
 34
 . Smluvní strany mohou poskytovat ochranu výkonných umělců, výrobců zvukových záznamů a rozhlasových organizací v souladu s příslušnými ustanoveními Mezinárodní úmluvy o ochraně výkonných umělců, výrobců zvukových záznamů a rozhlasových organizací (sjednané v Římě dne 26. října 1961).
 ČLÁNEK 10.5
 Doba ochrany
 1.
 Každá smluvní strana stanoví, že je-li doba ochrany díla počítána na základě života autora, nesmí být doba ochrany kratší než život autora a 70 let po autorově smrti.
 2.
 U díla spoluautorů se doba stanovená v odstavci 1 počítá od smrti posledního žijícího autora.
 3.
 Doba ochrany kinematografických děl
 35
 nesmí být kratší než 70 let po zveřejnění díla se souhlasem autora nebo, nedošlo-li k takovému zveřejnění do padesáti let od vzniku díla, alespoň 70 let po jeho vzniku
 36
 .
 4.
 Doba ochrany práv k zvukovým záznamům nesmí být kratší než 50 let po jeho vzniku, a byl-li zvukový záznam během této doby zveřejněn, nesmí být kratší než 70 let po prvním zákonném zveřejnění.
 5.
 Doba ochrany práv k rozhlasovému vysílání nesmí být kratší než 50 let po prvním vysílání nebo vzniku rozhlasového vysílání.
 6.
 Doby ochrany stanovené v tomto článku se vypočítají ode dne 1. ledna roku následujícího po události, jíž se týkají.
 ČLÁNEK 10.6
 Výrobci zvukových záznamů
 Každá smluvní strana poskytne výrobcům zvukových záznamů
 37
 právo na jednu přiměřenou odměnu, pokud je zvukový záznam zveřejněn pro komerční účely nebo je reprodukce takového zvukového záznamu použita k plošnému bezdrátovému vysílání nebo k veřejnému vystoupení
 38
 .,
 39
 ČLÁNEK 10.7
 Právo na opětovný prodej
 Smluvní strany se dohodly, že si budou vyměňovat stanoviska a informace o postupech a politikách ohledně práv umělců na opětovný prodej.
 ČLÁNEK 10.8
 Spolupráce v oblasti kolektivní správy práv
 Smluvní strany se vynasnaží podporovat dialog a spolupráci mezi svými příslušnými společnostmi kolektivní správy


text:
za účelem zajištění snazšího přístupu a poskytování obsahu mezi územími smluvních stran a převodu licenčních poplatků plynoucích z používání díla nebo jiných předmětných věcí chráněných autorským právem.
 ČLÁNEK 10.9
 Ochrana technologických prostředků
 1.
 Každá smluvní strana stanoví přiměřenou právní ochranu a účinná právní opatření proti obcházení účinných technologických prostředků
 40
 , které užívají autoři, výkonní umělci nebo výrobci zvukových záznamů v souvislosti s výkonem svých práv v souvislosti se svými díly, výkony nebo zvukovými záznamy a které omezují nakládání s nimi, k němuž příslušní autoři, výkonní umělci nebo výrobci zvukových záznamů nedali svolení nebo které není dovoleno vnitrostátními zákony
 41
 .
 2.
 Pro stanovení odpovídající právní ochrany a účinných právních opatření uvedených v odstavci 1 stanoví každá smluvní strana ochranu alespoň:
 a)
 v rozsahu stanoveném ve vnitrostátních právních předpisech proti:
 i)
 nedovolenému obcházení účinných technologických prostředků prováděnému vědomě nebo s dostatečným důvodem vědět a
 ii)
 nabízení veřejnosti uváděním na trh zařízení nebo produktu, včetně počítačových programů, nebo služby jakožto způsobu obcházení účinného technologického prostředku a
 b)
 proti výrobě, dovozu nebo distribuci zařízení nebo produktu, včetně počítačových programů, nebo poskytování služby, které:
 i)
 jsou primárně určeny nebo vyrobeny za účelem obcházení účinného technologického prostředku nebo
 ii)
 mají pouze omezený komerčně významný jiný účel, než je obcházení účinného technologického prostředku
 42
 .
 3.
 K poskytování přiměřené právní ochrany a účinných právních nápravných opatření podle odstavce 1 může smluvní strana přijmout či zachovat vhodná omezení či výjimky z opatření, kterými se provádí odstavce 1 a 2. Povinnostmi podle odstavců 1 a 2 nejsou dotčena práva, omezení, výjimky či obhajoby porušení autorského práva nebo práv s ním souvisejících podle právních předpisů smluvní strany.
 ČLÁNEK 10.10
 Ochrana informací týkajících se správy práv
 1.
 Za účelem ochrany elektronických informací týkajících se správy práv
 43
 stanoví každá smluvní strana přiměřenou právní ochranu a účinná právní nápravná opatření proti každé osobě, která neoprávněně vědomě učiní některé z následujících jednání, ač jí bylo známo, nebo s ohledem na občanskoprávní nápravná opatření měla dostatečné důvody vědět, že způsobí, umožní, usnadní nebo zatají porušení autorského práva nebo práv s ním souvisejících. Za takové jednání se považuje:
 a)
 neoprávněné odstranění nebo pozměnění jakékoli elektronické informace týkající se správy práv;
 b)
 rozšiřování, dovoz za účelem rozšiřování, vysílání, sdělování nebo zpřístupňování veřejnosti rozmnoženiny děl, výkonů výkonných umělců nebo zvukových záznamů, za vědomí, že elektronická informace týkající se správy práv byla bez povolení odstraněna nebo pozměněna.
 2.
 K poskytování přiměřené právní ochrany a účinných právních nápravných opatření podle odstavce 1 může smluvní strana přijmout či zachovat vhodná omezení či výjimky z opatření, kterými se provádí odstavec 1. Povinnostmi podle odstavce 1 nejsou dotčena práva, omezení, výjimky či obhajoby porušení autorského práva nebo práv s ním souvisejících podle vnitrostátních právních předpisů smluvní strany.
 ČLÁNEK 10.11
 Výjimky a omezení
 Smluvní strany mohou stanovit omezení nebo výjimky týkající se práv stanovených v článku 10.6 (Výrobci zvukových záznamů) pouze v určitých zvláštních případech, které nejsou v rozporu s běžným využíváním díla nebo jiné předmětné věci a nepoškozují nepřiměřeně oprávněné zájmy držitelů práva.
 PODODDÍL B
 OCHRANNÉ ZNÁMKY
 ČLÁNEK 10.12
 Mezinárodní


text:
dohody
 Každá smluvní strana vyvine co největší úsilí k dosažení souladu se Smlouvou o známkovém právu (uzavřenou v Ženevě dne 27. října 1994) a se Singapurskou smlouvou o známkovém právu (přijatou v Singapuru dne 27. března 2006)
 44
 .
 ČLÁNEK 10.13
 Zápisné řízení
 Každá smluvní strana zavede systém zápisu ochranných známek, v jehož rámci bude příslušná správa ochranných známek povinna písemně sdělit důvody pro zamítnutí zápisu ochranné známky. Žadatel musí mít možnost odvolat se proti zamítnutí před soudním orgánem. Každá smluvní strana zavede možnost třetích stran vznést k žádosti o zápis ochranné známky námitku. Každá smluvní strana zpřístupní veřejnosti elektronické databáze žádostí o zápis ochranných známek a zapsaných ochranných známek.
 ČLÁNEK 10.14
 Všeobecně známé ochranné známky
 Smluvní strany chrání všeobecně známé ochranné známky v souladu s Dohodou TRIPS. Ke stanovení, zda se jedná o všeobecně známou ochrannou známku, smluvní strany přihlédnou ke Společným doporučením ohledně ustanovení o ochraně všeobecně známých ochranných známek, jež byla přijata shromážděním Pařížské unie na ochranu průmyslového vlastnictví a valným shromážděním WIPO v rámci třicáté čtvrté řady zasedání shromáždění členských států WIPO ve dnech 20. až 29. září 1999.
 ČLÁNEK 10.15
 Výjimky z práv udělených ochrannou známkou
 Každá smluvní strana:
 a)
 zavede správné užití popisných výrazů
 45
 jako omezenou výjimku z práv udělených ochranné známce a
 b)
 může poskytnout další omezené výjimky
 za předpokladu, že takové výjimky budou brát zřetel na oprávněné zájmy majitelů ochranných známek a třetích stran.
 PODODDÍL C
 ZEMĚPISNÁ OZNAČENÍ
 46
 ČLÁNEK 10.16
 Oblast působnosti
 1.
 Pododdíl C (Zeměpisná označení) se použije na uznávání a ochranu zeměpisných označení pro vína, lihoviny, zemědělské produkty a potraviny, jež pochází z území smluvních stran.
 2.
 Na zeměpisná označení jedné smluvní strany, která mají být druhou smluvní stranou chráněna, se tento pododdíl C (Zeměpisná označení) vztahuje, pouze pokud jsou uznána a za zeměpisná označení prohlášena v zemi původu.
 ČLÁNEK 10.17
 Systém ochrany zeměpisných označení
 1.
 Každá smluvní strana po vstupu této dohody v platnost zavede na svém území systém registrace a ochrany zeměpisných označení pro takové kategorie vín, lihovin, zemědělských produktů a potravin, jež považuje za vhodné.
 2.
 Systémy uvedené v odstavci 1 obsahují prvky, jako jsou:
 a)
 vnitrostátní rejstřík;
 b)
 správní postup pro ověření, zda zeměpisné označení, jež bylo nebo má být zařazeno do domácího rejstříku uvedeného v odst. 2 písm. a), identifikuje zboží jakožto pocházející z území, regionu nebo lokality některé smluvní strany, jestliže lze danou jakost, pověst nebo jiné charakteristické znaky zboží připsat především jeho zeměpisnému původu;
 c)
 řízení o námitce, jež umožňuje vzít v úvahu legitimní zájmy třetích stran, a
 d)
 právní prostředky umožňující opravy a výmazy položek z domácího rejstříku uvedeného v odst. 2 písm. a), jež zohledňují legitimní zájmy třetích stran a držitelů práv dotčených zeměpisných označení uvedených v rejstříku.
 3.
 Smluvní strany se co nejdříve po ukončení postupu ochrany zeměpisných označení v jednotlivých smluvních stranách
 47
 pro všechny názvy uvedené na seznamu v příloze 10-A sejdou a přijmou ve Výboru pro obchod podle článku 16.1 (Výbor pro obchod) rozhodnutí ohledně uvedení na seznam v příloze 10-B názvů z přílohy 10-A


text:
každé smluvní strany, jež jsou a zůstanou chráněnými zeměpisnými označeními v rámci příslušných systémů smluvních stran, jak jsou uvedeny v odstavci 2.
 ČLÁNEK 10.18
 Změna seznamu zeměpisných označení
 Smluvní strany se dohodly, že bude možné seznam zeměpisných označení pro vína, lihoviny, zemědělské produkty a potraviny uvedených na seznamu v příloze 10-B, jež mají být každou smluvní stranou podle pododdílu C (Zeměpisná označení) chráněna, změnit. Takové změny přílohy 10-B podléhají skutečnosti, že zeměpisná označení jsou a zůstanou chráněná jakožto zeměpisná označení v rámci příslušných systémů smluvních stran uvedených v čl. 10.17 (Systém ochrany zeměpisných označení) odst. 2.
 ČLÁNEK 10.19
 Rozsah ochrany zeměpisných označení
 1.
 S výhradou článku 10.22 (Obecná pravidla) musí každá smluvní strana v souvislosti se zeměpisnými označeními pro vína, lihoviny, zemědělské produkty a potraviny uvedené na seznamu v příloze 10-B, jež zůstávají chráněnými zeměpisnými označeními v rámci jejího systému podle čl. 10.17 (Systém ochrany zeměpisných označení) odst. 2, zajistit pro zainteresované strany právní prostředky, jež zabrání:
 a)
 užívání jakýchkoli způsobů označení nebo prezentace zboží, jež uvádí nebo naznačují, že dotčené zboží pochází z jiné zeměpisné oblasti, než je skutečné místo původu, způsobem, který v otázce zeměpisného původu zboží uvádí veřejnost v omyl, a
 b)
 jakémukoli jinému užívání, které představuje akt nekalé soutěže ve smyslu článku 10 bis (Nekalá soutěž) Pařížské úmluvy.
 2.
 S výhradou článku 10.22 (Obecná pravidla) musí každá smluvní strana v souvislosti se zeměpisnými označeními pro vína a lihoviny uvedenými na seznamu v příloze 10-B, jež zůstávají chráněnými zeměpisnými označeními v rámci jejího systému podle čl. 10.17 (Systém ochrany zeměpisných označení) odst. 2, zajistit pro zainteresované strany právní prostředky, jež zabrání užívání zeměpisného označení identifikujícího vína pro vína, která nepocházejí z místa uvedeného v dotčeném zeměpisném označení, nebo identifikujícího lihoviny pro lihoviny, které nepocházejí z místa uvedeného v příslušném zeměpisném označení, to i v případě, kdy:
 a)
 je uveden skutečný původ zboží;
 b)
 zeměpisné označení je použito v překladu; nebo
 c)
 zeměpisné označení je uvedeno společně s výrazy jako „druh“, „typ“, „způsob“, „imitace“ nebo podobnými výrazy.
 3.
 S výhradou článku 10.22 (Obecná pravidla) musí každá smluvní strana v souvislosti se zeměpisnými označeními pro zemědělské produkty a potraviny uvedenými na seznamu v příloze 10-B, jež zůstávají chráněnými zeměpisnými označeními v rámci jejího systému podle čl. 10.17 (Systém ochrany zeměpisných označení) odst. 2, zajistit pro zainteresované strany právní prostředky, jež zabrání užívání zeměpisného označení identifikujícího zboží pro obdobné zboží
 48
 , které nepochází z místa udaného v daném zeměpisném označení, a to i v případě, že:
 a)
 je uveden skutečný původ zboží;
 b)
 zeměpisné označení je použito v překladu
 49
 ; nebo
 c)
 zeměpisné označení je uvedeno společně s výrazy jako „druh“, „typ“, „způsob“, „imitace“ nebo podobnými výrazy.
 4.
 Žádné ustanovení pododdílu C (Zeměpisná označení) nepožaduje, aby smluvní strana používala svá ustanovení v souvislosti se zeměpisným označením v případě, že držitel práva:
 a)
 neobnoví registraci nebo
 b)
 neudržuje minimální obchodní činnost nebo zájem, včetně obchodování, reklamy nebo sledování trhu, ohledně
 zeměpisného označení na trhu dotčené smluvní strany.
 5.
 Aniž je dotčen čl. 23 odst. 3 Dohody TRIPS stanoví každá


text:
smluvní strana praktické podmínky, za nichž budou homonymní zeměpisná označení od sebe na jejím území rozlišována, přičemž je třeba zajistit, aby bylo spravedlivě zacházeno s příslušnými výrobci a aby spotřebitelé nebyli uváděni v omyl.
 6.
 Obdrží-li smluvní strana žádost o registraci či ochranu zeměpisného označení, jež je homonymní s některým ze zeměpisných označení uvedených v příloze 10-B, zohlední dotčená smluvní strana při stanovení podmínek, za nichž budou od sebe zeměpisná označení odlišena, stanoviska a podání žadatele a dotčených výrobců
 50
 .
 ČLÁNEK 10.20
 Právo užití zeměpisných označení
 Osoba, jež může používat zeměpisné označení chráněné podle pododdílu C (Zeměpisná označení), není omezena na žadatele, pokud takové používání souvisí ze zbožím identifikovaným podle dotčeného zeměpisného označení.
 ČLÁNEK 10.21
 Vztah k ochranným známkám
 1.
 S výhradou článku 10.22 (Obecná pravidla) musí být v souvislosti se zeměpisnými označeními uvedenými na seznamu v příloze 10-B, jež zůstávají chráněnými zeměpisnými označeními v rámci systému smluvní strany podle čl. 10.17 (Systém ochrany zeměpisných označení) odst. 2, registrace ochranné známky zboží obsahující zeměpisné označení identifikující obdobné zboží či v něm spočívající zamítnuta nebo úředně zrušena, umožňují-li to vnitrostátní právní předpisy smluvní strany, nebo na žádost zainteresované strany, pokud jde o zboží, jež nepochází z dotčené oblasti zeměpisného označení, pod podmínkou, že je žádost o registraci ochranné známky podána po datu použitelnosti registrace zeměpisného označení na dotčeném území.
 2.
 Aniž je dotčen odstavec 4, smluvní strany uznávají, že dřívější existence konfliktní ochranné známky ve smluvní straně by zcela nebránilo následné registraci zeměpisného označení obdobného zboží v dotčené smluvní straně
 51
 .
 3.
 Pokud byla podána žádost o registraci ochranné známky či byla ochranná známka již registrována v dobré víře nebo pokud bylo práva k užívání ochranné známky nabyto používáním v dobré víře, umožňují-li to příslušné právní předpisy smluvních stran, buď:
 a)
 před datem žádosti o chráněné zeměpisné označení na dotčeném území, nebo
 b)
 před ochranou zeměpisného označení v zemi původu,
 opatření přijatá k provedení pododdílu C (Zeměpisná označení) se nedotýkají způsobilosti k registraci ochranné známky nebo platnosti takové registrace nebo práva používat ochrannou známku, pokud je taková známka totožná nebo podobná zeměpisnému označení.
 4.
 Smluvní strany nejsou povinny chránit zeměpisná označení podle pododdílu C (Zeměpisná označení), pokud by taková ochrana s ohledem na proslavené nebo všeobecně známé ochranné známky mohla uvést spotřebitele v omyl ohledně skutečné totožnosti produktu.
 ČLÁNEK 10.22
 Obecná pravidla
 1.
 Dovoz, vývoz a uvádění produktů uvedených v pododdílu C (Zeměpisná označení) na trh na území smluvní strany se řídí vnitrostátními právními předpisy dotčené smluvní strany.
 2.
 Pokud jde o zemědělské produkty a potraviny, žádné ustanovení pododdílu C (Zeměpisná označení) nevyžaduje, aby smluvní strana bránila dalšímu a podobnému užívání určitého zeměpisného označení druhé smluvní strany v souvislosti se zbožím nebo službami kterýmkoli jejím státním příslušníkem nebo osobou mající na jejím území sídlo, která toto zeměpisné označení užívala trvale v souvislosti se stejným nebo příbuzným zbožím nebo službami na území této smluvní strany buď:
 a)
 nejméně po dobu deseti let před 1. lednem 2004 nebo
 b)
 v dobré víře před tímto datem.
 3.
 V souvislosti se zeměpisnými označeními


text:
uvedenými na seznamu v příloze 10-B, kde bylo předchozí používání stanoveno podle:
 a)
 námitkového řízení během vnitrostátní registrace nebo
 b)
 jakéhokoli právního řízení,
 je takové předchozí používání uvedeno na seznamu přílohy 10-B v souvislosti s dotčeným zeměpisným označením:
 i)
 v souladu s mechanismem stanoveným v čl. 10.17 (Systém ochrany zeměpisných označení) odst. 3 v případě odst. 3 písm. a) a
 ii)
 v souladu s mechanismem stanoveným v článku 10.18 (Změna seznamu zeměpisných označení) v případě odst. 3 písm. b).
 4.
 Každá smluvní strana může stanovit praktické podmínky, za nichž bude takové předchozí používání odlišeno od zeměpisného označení na jejím území, přičemž zohlední potřebu zajistit, aby nebyli spotřebitelé uvedeni v omyl.
 5.
 Žádné ustanovení pododdílu C (Zeměpisná označení) nepožaduje, aby smluvní strana používala ustanovení týkající se zeměpisného označení druhé smluvní strany v souvislosti se zbožím či službami, jejichž příslušné označení je totožné s výrazy používanými na území dotčené smluvní strany v obecném jazyce jako běžné názvy zboží či služeb.
 6.
 Žádné ustanovení pododdílu C (Zeměpisná označení) nepožaduje, aby smluvní strana používala svá ustanovení týkající se jakéhokoli názvu obsaženého v zeměpisném označení druhé smluvní strany v souvislosti se zbožím či službami, jejichž název je totožný s výrazy používanými na území dotčené smluvní strany v obecném jazyce jako běžné názvy zboží či služeb.
 7.
 Žádné ustanovení pododdílu C (Zeměpisná označení) nepožaduje, aby smluvní strana používala ustanovení týkající se zeměpisného označení druhé smluvní strany v souvislosti s produkty z vinné révy, jejíž příslušné označení je totožné s názvem odrůdy hroznů existujícím na území dotčené smluvní strany ke dni vstupu v platnost Dohody o WTO v dotčené smluvní straně.
 8.
 Žádné ustanovení pododdílu C (Zeměpisná označení) nebrání smluvní straně, aby v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy chránila jakožto zeměpisné označení výraz, který se shoduje s názvem odrůdy rostlin nebo plemene zvířat.
 9.
 Smluvní strana může stanovit, že veškeré žádosti podané podle pododdílu C (Zeměpisná označení) v souvislosti s používáním či registrací ochranné známky musí být předloženy do pěti let poté, co se nesprávné použití chráněného označení stalo ve smluvní straně obecně známé nebo po datu registrace ochranné známky v dotčené smluvní straně, pokud tato ochranná známka byla do tohoto data zveřejněna a je-li toto datum dřívější než datum, kdy se nesprávné použití stalo ve smluvní straně obecně známé, není-li zeměpisné označení používáno nebo registrováno s nekalými úmysly.
 10.
 Žádnými ustanoveními pododdílu C (Zeměpisná označení) nejsou nijak dotčena práva jakékoli osoby na obchodní použití vlastního jména nebo jména jejího předchůdce v obchodu, není-li toto jméno použito způsobem, který by mohl veřejnost uvést v omyl.
 11.
 Žádné ustanovení pododdílu C (Zeměpisná označení) neukládá smluvní straně povinnost chránit zeměpisné označení druhé smluvní strany, které není nebo přestalo být chráněno v souladu s vnitrostátními předpisy země původu. Smluvní strany se vzájemně uvědomí, pokud zeměpisné označení přestane být v zemi původu chráněno.
 ČLÁNEK 10.23
 Vztah k výboru pro obchod
 Výbor pro obchod zřízený podle článku 16.1 (Výbor pro obchod) má pravomoc:
 a)
 přijímat rozhodnutí ohledně uvedení na seznam v příloze 10-B podle čl. 10.17 (Systém ochrany zeměpisných označení) odst.


text:
3 a
 b)
 změnit přílohu 10-B v souladu s článkem 10.18 (Změna seznamu zeměpisných označení).
 PODODDÍL D
 (PRŮMYSLOVÉ) VZORY
 ČLÁNEK 10.24
 Požadavky na ochranu zapsaných průmyslových vzorů
 52
 1.
 Smluvní strany zajistí ochranu nezávisle vytvořených průmyslových vzorů, které jsou nové nebo původní
 53
 . Tato ochrana musí být zajištěna zápisem a musí udělovat výlučná práva jejich držitelům v souladu s ustanoveními pododdílu D (Průmyslové vzory)
 54
 .
 2.
 Ochrana průmyslového vzoru se nevztahuje na vzory v zásadě diktované technickými nebo funkčními hledisky.
 3.
 Právo k průmyslovému vzoru nevznikne, pokud by byl v rozporu s veřejným pořádkem nebo dobrými mravy
 55
 .
 ČLÁNEK 10.25
 Práva udělená zápisem
 Majitel chráněného průmyslového vzoru musí mít alespoň právo zabránit třetím stranám, které nemají jeho souhlas, aby vyráběly, nabízely k prodeji, prodávaly či dovážely výrobky, které nesou nebo zahrnují průmyslový vzor, který je kopií či imitací chráněného průmyslového vzoru, pokud se taková jednání uskutečňují pro komerční účely.
 ČLÁNEK 10.26
 Doba ochrany
 Doba ochrany činí alespoň deset let od data použitelnosti.
 ČLÁNEK 10.27
 Výjimky
 Smluvní strany mohou stanovit omezené výjimky z ochrany průmyslových vzorů za předpokladu, že takové výjimky nejsou nepřiměřeně v rozporu s obvyklým využíváním chráněných průmyslových vzorů a nejsou jimi nepřiměřeně dotčeny oprávněné zájmy majitele chráněného průmyslového vzoru, s přihlédnutím k oprávněným zájmům třetích stran.
 ČLÁNEK 10.28
 Vztah k autorskému právu
 Smluvní strany poskytnou možnost, aby průmyslový vzor registrovaný v jedné ze smluvních stran v souladu s pododdílem D (Průmyslové vzory) nebyl zcela vyloučen z ochrany podle vnitrostátních právních předpisů dotčené smluvní strany ohledně ochrany autorských práv. Rozsah a podmínky, za nichž je taková ochrana poskytována, stanoví dotčená smluvní strana
 56
 .
 PODODDÍL E
 PATENTY
 ČLÁNEK 10.29
 Mezinárodní dohody
 Smluvní strany připomínají povinnosti podle Smlouvy o patentové spolupráci (uzavřené ve Washingtonu dne 19. června 1970, ve znění ze dne 28. září 1979, upravené dne 3. února 1984). Smluvní strany, je-li to vhodné, podniknou veškeré rozumné úsilí ke splnění článků 1 až 16 Smlouvy o patentovém právu (uzavřené v Ženevě dne 1. června 2000) způsobem, jenž je v souladu s jejich vnitrostátními právními předpisy a postupy.
 ČLÁNEK 10.30
 Patenty a veřejné zdraví
 1.
 Smluvní strany uznávají význam prohlášení o Dohodě TRIPS a veřejném zdraví přijatého dne 14. listopadu 2001 na ministerské konferenci WTO v Dohá. Smluvní strany zajistí při výkladu a provádění práv a povinností podle pododdílu E (Patenty) a pododdílu F (Ochrana údajů ze zkoušek předkládaných za účelem získání správní registrace farmaceutického výrobku) soulad s tímto prohlášením.
 2.
 Smluvní strany dodržují při přijímání protokolu, kterým se mění dohoda TRIPS, rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 30. srpna 2003 o provádění odstavce 6 deklarace z Doha o dohodě TRIPS a o veřejném zdraví a rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 6. prosince 2005 o změně dohody TRIPS.
 ČLÁNEK 10.31
 Prodloužení trvání práv patentové ochrany
 Smluvní strany uznávají, že farmaceutické výrobky
 57
 chráněné na jejich příslušných územích patentem mohou podléhat správní registraci, než jsou na jejich trhy uvedeny. Smluvní strany umožní prodloužení trvání práv patentové ochrany, aby držiteli patentu kompenzovaly zkrácení účinné životnosti patentu v důsledku


text:
správní registrace
 58
 . Prodloužení trvání práv patentové ochrany nesmí překročit pět let
 59
 .
 ČLÁNEK 10.32
 Spolupráce
 Smluvní strany se dohodly, že budou spolupracovat na iniciativách vedoucích k usnadnění:
 a)
 udělování patentů na základě žádosti podané žadatelem jedné smluvní strany druhé smluvní straně a
 b)
 kvalifikace a uznání odborníků patentového úřadu smluvní strany na území druhé smluvní strany.
 PODODDÍL F
 OCHRANA ÚDAJŮ ZE ZKOUŠEK
 ČLÁNEK 10.33
 Ochrana údajů ze zkoušek
 předkládaných za účelem získání
 správní registrace farmaceutického výrobku
 Pokud smluvní strana požaduje předložení údajů ze zkoušek či studií týkajících se bezpečnosti a účinnosti farmaceutického výrobku před registrací takového výrobku, nesmí dotčená smluvní strana po dobu alespoň pěti let od data schválení v dotčené smluvní straně povolit třetím stranám uvést na trh stejný či podobný výrobek na základě registrace udělené straně, která poskytla údaje ze zkoušek či studie, pokud k tomu strana, která poskytla údaje ze zkoušek či studie, neposkytla schválení.
 60
 ,
 61
 ,
 62
 ČLÁNEK 10.34
 Ochrana údajů ze zkoušek
 předkládaných za účelem získání
 správní registrace zemědělského chemického přípravku
 63
 1.
 Pokud smluvní strana požaduje předložení údajů ze zkoušek či studií týkajících se bezpečnosti a účinnosti zemědělského chemického přípravku před jeho registrací v dotčené smluvní straně, nesmí tato smluvní strana po dobu alespoň deseti let od data registrace povolit třetím stranám uvést na trh stejný či podobný přípravek na základě registrace udělené straně, která poskytla údaje ze zkoušek či studie, pokud k tomu strana, která poskytla údaje ze zkoušek či studie, neposkytla schválení.
 2.
 Pokud smluvní strana stanoví opatření či postupy k zamezení opakování zkoušek na obratlovcích, pokud jde o zemědělské chemické přípravky, může dotčená smluvní strana stanovit podmínky a okolnosti, za nichž smí třetí strany uvádět na trh stejný nebo podobný produkt, na základě registrace udělené straně, která poskytla údaje ze zkoušek či studií.
 3.
 Pokud smluvní strana požaduje předložení údajů ze zkoušek či studií týkajících se bezpečnosti či účinnosti zemědělského chemického přípravku před jeho registrací, vynasnaží se tato smluvní strana vynaložit co největší úsilí k rychlému zpracování žádosti a zabránit tak zbytečné prodlevě.
 PODODDÍL G
 ODRŮDY ROSTLIN
 ČLÁNEK 10.35
 Mezinárodní dohody
 Smluvní strany opětovně potvrzují své povinnosti podle Mezinárodní úmluvy na ochranu nových odrůd rostlin (přijaté v Paříži dne 2. prosince 1961, naposledy pozměněné v Ženevě dne 19. března 1991), včetně pravomoci provádět možné výjimky z práva šlechtitele uvedené v čl. 15 odst. 2 uvedené úmluvy.
 ODDÍL C
 OBČANSKOPRÁVNÍ PROSAZOVÁNÍ PRÁV DUŠEVNÍHO VLASTNICTVÍ
 ČLÁNEK 10.36
 Obecné povinnosti
 1.
 Smluvní strany opětovně potvrzují své závazky podle článků 41 až 50 Dohody TRIPS a v rámci svých vnitrostátních právních předpisů přijmou opatření, postupy a nápravná opatření proti porušování práva duševního vlastnictví, jehož se týká tato kapitola, jež jsou s uvedenými závazky v souladu.
 2.
 Opatření, postupy a nápravná opatření zmíněná v odstavci 1 a zavedená každou smluvní stranou do jejích vnitrostátních právních předpisů zejména:
 a)
 musí vhodným způsobem přihlédnout k potřebě proporcionality mezi závažností porušení práva a zájmy třetích stran;
 b)
 musí být spravedlivá a nestranná;
 c)
 nesmí být zbytečně složité nebo nákladné ani mít za následek nepřiměřené


text:
lhůty nebo neodůvodněné průtahy; a
 d)
 musí být uplatňována způsobem, který vyloučí vytváření překážek zákonnému obchodu a poskytne ochranu proti jejich zneužití.
 3.
 Žádná ustanovení této kapitoly nemají vliv na možnost kterékoli smluvní strany obecně vymáhat dodržování svých vnitrostátních právních předpisů, ani nezakládají povinnost pro žádnou ze smluvních stran změnit své stávající předpisy, jež se týkají vymáhání práv duševního vlastnictví. Aniž by byly dotčeny výše uvedené obecné zásady, žádné ustanovené této kapitoly nezakládá pro žádnou smluvní stranu povinnost:
 a)
 zavést pro vymáhání práv duševního vlastnictví zvláštní soudní systém odlišný od soudního systému používaného pro vymáhání právních předpisů obecně nebo
 b)
 vztahující se k rozdělení zdrojů na prostředky pro prosazování práv duševního vlastnictví a prostředky pro vymáhání právních předpisů obecně.
 ČLÁNEK 10.37
 Zveřejnění soudních rozhodnutí
 V občanskoprávních soudních řízeních ve věcech porušení práv duševního vlastnictví přijme každá smluvní strana vhodná opatření podle svých vnitrostátních právních předpisů a politik ke zveřejnění nebo zpřístupnění veřejnosti informací o konečných soudních rozhodnutích. Žádné ustanovení tohoto článku nevyžaduje od žádné smluvní strany, aby zveřejnila důvěrné informace, jejichž zveřejnění by narušilo vymáhání zákonů nebo by bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem nebo by bylo na újmu oprávněným obchodním zájmům jednotlivých veřejných či soukromých podniků. Smluvní strany mohou stanovit další opatření týkající se zveřejnění, která odpovídají konkrétním okolnostem, včetně inzerce.
 ČLÁNEK 10.38
 Dostupnost občanskoprávních opatření, postupů a nápravných opatření
 1.
 Smluvní strany nabídnou ve svých příslušných vnitrostátních právních předpisech pro držitele práv občanskoprávní opatření, postupy a nápravná opatření, na něž odkazuje oddíl C (Občanskoprávní prosazování práv duševního vlastnictví), v souvislosti s právy duševního vlastnictví, jak jsou definovány v odstavci 2.
 2.
 Pro účely oddílu C (Občanskoprávní prosazování práv duševního vlastnictví) mají následující pojmy tento význam:
 a)
 „držitelé práv“ zahrnují držitele výhradních licencí a také federace či sdružení
 64
 , která mají pravomoc vymáhat taková práva, a
 b)
 „právy duševního vlastnictví“ se rozumí všechny kategorie duševního vlastnictví, které jsou předmětem oddílů 1 až 6 části II dohody TRIPS
 65
 .
 ČLÁNEK 10.39
 Opatření k zajištění důkazů
 1.
 Každá smluvní strana zajistí, aby její soudní orgány měly pravomoc nařídit rychlá a účinná prozatímní opatření:
 a)
 vůči straně nebo v případě potřeby třetí straně, nad níž příslušný soudní orgán vykonává soudní pravomoc, s cílem zabránit porušení jakéhokoli práva duševního vlastnictví, a zejména zabránit propuštění zboží, které porušuje práva duševního vlastnictví, do obchodní sítě, a
 b)
 s cílem zajistit příslušný důkaz o údajném porušení.
 2.
 Každá smluvní strana zajistí, aby její soudní orgány měly pravomoc přijmout, bude-li to na místě, prozatímní opatření bez slyšení druhé strany, zvláště když by jakýkoli odklad pravděpodobně způsobil nenapravitelnou škodu držiteli práva, nebo když hrozí prokazatelné nebezpečí, že důkaz bude zničen. V řízení bez slyšení druhé strany udělí každá smluvní strana svým soudním orgánům pravomoc neprodleně na žádost přijmout prozatímní opatření a učinit rozhodnutí bez zbytečného prodlení.
 3.
 Alespoň v případech porušení autorských nebo souvisejících práv a padělání ochranné známky každá smluvní strana zajistí, aby její soudní orgány měly v občanskoprávním soudním řízení pravomoc nařídit zabavení nebo jiné zajištění podezřelého zboží, materiálů a nástrojů, které se


text:
vztahují k porušení práv, a listinných důkazů, buď originálů, nebo jejich kopií, které se vztahují k porušení práv, alespoň v případech padělání ochranné známky.
 4.
 Každá smluvní strana zajistí, aby její orgány měly pravomoc vyzvat žadatele, pokud jde o prozatímní opatření, aby předložil jakékoli přiměřeně dostupné důkazy, které by mohly poskytnout dostatečnou míru jistoty, že žadatelovo právo je porušováno nebo že takové porušení bezprostředně hrozí, a nařídit žadateli, aby poskytl záruku nebo odpovídající jistotu, jež by postačila na ochranu odpůrce a zabránila zneužití. Tato záruka nebo odpovídající jistota nesmí nepřiměřeně bránit využití řízení o těchto prozatímních opatřeních.
 5.
 V případech, kdy jsou prozatímní opatření zrušena nebo pozbyla platnosti vzhledem k jednání nebo opomenutí ze strany žadatele, nebo kdy se následně zjistí, že k porušení práva duševního vlastnictví nedošlo, mají soudní orgány pravomoc nařídit žadateli na žádost odpůrce, aby odpůrci poskytl přiměřenou náhradu za jakoukoli škodu způsobenou uvedenými opatřeními.
 ČLÁNEK 10.40
 Důkazy a právo na informace
 1.
 Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy smluvních stran upravující výsady, ochranu důvěrnosti nebo zpracovávání osobních údajů, každá smluvní strana zajistí, aby v občanskoprávním soudním řízení týkajícím se prosazování práv duševního vlastnictví měly její soudní orgány pravomoc na odůvodněnou žádost držitele práv nařídit porušiteli nebo případně údajnému porušiteli, aby poskytl držiteli práv nebo soudním orgánům, alespoň pro účely shromažďování důkazů, relevantní informace podle platných právních předpisů, které má porušitel nebo údajný porušitel k dispozici nebo pod svou kontrolou.
 2.
 K příslušným informacím uvedeným v odstavci 1 mohou patřit informace týkající se osoby zúčastněné na jakémkoli prvku protiprávního jednání nebo údajného protiprávního jednání a týkající se výrobních prostředků nebo distribučních sítí zboží nebo služeb porušujících nebo údajně porušujících právo, včetně identifikace třetích osob údajně spojených s výrobou a distribucí tohoto zboží nebo těchto služeb a jejich distribučních sítí.
 ČLÁNEK 10.41
 Jiná nápravná opatření
 1.
 Každá smluvní strana zajistí, aby v občanskoprávním soudním řízení, kde bylo vyneseno soudní rozhodnutí o porušení práva duševního vlastnictví držitele práv, měly její soudní orgány pravomoc na žádost držitele práv, alespoň pokud jde o zboží, kterým jsou porušována autorská práva, nebo zboží s padělanou ochrannou známkou:
 a)
 nařídit, aby bylo takové zboží porušující právo:
 i)
 kromě za výjimečných okolností zničeno nebo
 ii)
 odstraněno z obchodní sítě takovým způsobem, aby se předešlo jakémukoli poškození držitele práv,
 bez jakékoli náhrady a
 b)
 nařídit, aby materiály a nástroje využívané převážně při výrobě nebo zhotovování protiprávního zboží byly bez zbytečného prodlení a bez jakékoli náhrady zničeny nebo odstraněny z obchodní sítě takovým způsobem, aby se na nejmenší míru omezilo riziko dalšího porušování práv.
 2.
 Při zvažování žádostí držitele práv, jak uvádí odstavec 1, bude brán zřetel na nutnost přiměřenosti mezi závažností porušení práv a nařízeným opatřením k nápravě, jakož i na zájmy třetích stran.
 3.
 Nápravná opatření podle tohoto článku se mohou provést na náklady porušitele práv.
 ČLÁNEK 10.42
 Soudní zákazy
 Každá smluvní strana zajistí, aby v občanskoprávním soudním řízení, kde bylo vyneseno soudní rozhodnutí o porušení práv duševního vlastnictví držitele práv, měly její soudní orgány pravomoc na žádost držitele práv vydat soudní zákaz proti porušovateli


text:
nebo případně třetí straně, nad níž příslušný soudní orgán vykonává soudní pravomoc, s cílem zabránit dalšímu porušování práv duševního vlastnictví. Stanoví-li tak vnitrostátní právní předpisy smluvní strany, může být za nedodržení tohoto zákazu případně uložena opakovaná pokuta k zajištění jeho dodržování.
 ČLÁNEK 10.43
 Alternativní opatření
 Každá smluvní strana může ve svých vnitrostátních právních předpisech stanovit, aby v občanskoprávním soudním řízení, kde bylo vyneseno soudní rozhodnutí o porušení práv duševního vlastnictví držitele práv, měly ve vhodných případech a na žádost osoby, na niž se vztahují opatření uvedená v článku 10.41 (Jiná nápravná opatření) a/nebo článku 10.42 (Soudní zákazy), její soudní orgány pravomoc nařídit, aby bylo poškozené straně zaplaceno peněžní vyrovnání namísto použití opatření uvedených v článku 10.41 (Jiná nápravná opatření) a/nebo článku 10.42 (Soudní zákazy), pokud tato osoba nejednala úmyslně ani z nedbalosti, výkon dotčených opatření by jí způsobil nepřiměřenou újmu a pokud se peněžní vyrovnání poškozené straně jeví přiměřeně dostatečným
 66
 .
 ČLÁNEK 10.44
 Náhrada škody
 1.
 Každá smluvní strana zajistí, aby její soudní orgány v občanskoprávním řízení týkajícím se prosazování práv duševního vlastnictví měly pravomoc nařídit porušiteli, jenž věděl nebo měl rozumné důvody se domnívat, že se dopustil porušení, aby nahradil držiteli práv škodu, kterou držitel práva utrpěl v důsledku jeho porušení.
 2.
 Při rozhodování o výši náhrady škody za porušení práv duševního vlastnictví mají soudní orgány smluvní strany pravomoc uvážit mimo jiné legitimní míru hodnoty, kterou uvádí držitel práv, jež může zahrnovat ušlý zisk, hodnotu zboží nebo služeb, kterými byla porušena práva, na základě tržní ceny nebo doporučené maloobchodní ceny
 67
 . Alespoň v případech porušení autorských práv nebo souvisejících práv a padělání ochranné známky každá smluvní strana zajistí, aby její soudní orgány měly pravomoc nařídit porušiteli, aby uhradil držiteli práv zisk porušitele, který lze přičíst protiprávnímu jednání, ať již alternativně k náhradě škody, navíc k ní, nebo jako její součást.
 3.
 Jako alternativu k odstavci 2 může každá smluvní strana stanovit, aby její soudní orgány měly pravomoc ve vhodných případech stanovit náhradu škody jako paušální částku na základě takových hledisek, jako je alespoň výše licenčních poplatků nebo poplatků, které by musely být zaplaceny, kdyby porušovatel práv požádal o povolení užívání příslušných práv duševního vlastnictví.
 4.
 Žádné ustanovení tohoto článku nebrání žádné smluvní straně, aby stanovila, že pokud porušovatel při výkonu činností nevěděl, ani neměl rozumné důvody se domnívat, že dochází k porušení práv, mohou její soudní orgány nařídit náhradu zisků nebo škod, které mohou být předem stanoveny.
 ČLÁNEK 10.45
 Náklady na řízení
 Každá smluvní strana zajistí, aby její soudní orgány měly v případě potřeby pravomoc nařídit na konci občanskoprávního soudního řízení týkajícího se porušení práva duševního vlastnictví, aby neúspěšná strana uhradila vítězné straně náklady soudních výloh nebo poplatků a příslušné náklady právního zastoupení či jiné výdaje na základě vnitrostátních právních předpisů této smluvní strany.
 ČLÁNEK 10.46
 Předpoklady týkající se autorských práv a souvisejících práv
 V občanskoprávních soudních řízeních týkajících se autorských práv nebo souvisejících práv stanoví každá smluvní strana předpoklad, že alespoň pokud jde o literární či umělecké dílo, výkon výkonného umělce nebo zvukový záznam, neexistuje-li důkaz


text:
o opaku, je držitelem práv fyzická či právnická osoba, jejíž jméno je na takovém díle, výkonu či záznamu obvyklým způsobem uvedeno, a tato osoba je tedy oprávněna zahájit řízení o porušení práva.
 ČLÁNEK 10.47
 Odpovědnost poskytovatelů zprostředkovatelských služeb
 1.
 S výhradou odstavců 2 až 6 stanoví každá smluvní strana ve svých vnitrostátních právních předpisech výjimky či omezení ohledně odpovědnosti poskytovatelů služeb za porušení autorských práv nebo souvisejících práv nebo ochranných známek, k nimž dojde prostřednictvím systémů či sítí, jež kontrolují nebo provozují nebo jež jsou kontrolovány či provozovány jejich jménem, nebo rozsah dostupných nápravných opatření proti nim.
 2.
 Výjimky či omezení zmíněné v odstavci 1:
 a)
 zahrnují:
 i)
 přenos
 68
 nebo poskytnutí přístupu k materiálu bez výběru a/nebo změny jeho obsahu
 69
 a
 ii)
 ukládání do vyrovnávací paměti („caching“) prostřednictvím automatických procesů
 70
 a
 b)
 mohou rovněž zahrnovat:
 i)
 ukládání materiálu na adrese uživatele v systému či síti kontrolované či provozované poskytovatelem služeb nebo pro něj a
 ii)
 odkazování či přepojování uživatelů do on-line umístění za použití nástrojů na vyhledávání informací, včetně hyperlinků a adresářů.
 3.
 Způsobilost pro výjimky či omezení uvedené v tomto článku nemůže být podmíněna tím, že poskytovatel služby sleduje své služby nebo aktivně vyhledává stopy porušování práv, kromě v rozsahu odpovídajícím technickým opatřením.
 4.
 Každá smluvní strana smí ve svých vnitrostátních právních předpisech stanovit podmínky pro poskytovatele služeb, aby prokázali způsobilost pro výjimky či omezení uvedené v tomto článku. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 3, smí každá smluvní strana zavést vhodné postupy k účinnému oznamování hlášených porušení práv a účinnému proti oznámení osob, jejichž materiál byl omylem nebo na základě chybné identifikace odstraněn nebo k němu byl znemožněn přístup.
 5.
 Tímto článkem není dotčena možnost obrany proti porušení autorských práv nebo souvisejících práv nebo ochranných známek, jež má obecnou platnost. Tento článek nemá vliv na možnost soudu nebo správního orgánu požadovat v souladu s právním systémem příslušné smluvní strany, aby poskytovatel služeb ukončil nebo předešel protiprávnímu jednání.
 6.
 Každá smluvní strana smí požádat o konzultace s druhou smluvní stranou, při níž zváží, jak řešit budoucí funkce podobné povahy jako funkce, jimž se věnuje tento článek.
 ODDÍL D
 OPATŘENÍ NA HRANICÍCH
 ČLÁNEK 10.48
 Definice
 Pro účely tohoto oddílu se rozumí:
 a)
 „zbožím s padělaným zeměpisným označením“ jakékoli zboží včetně obalu neoprávněně označené značkou, která je totožná se zeměpisným označením platně zapsaným pro takové zboží na území, kde se zboží nachází, nebo která nemůže být od tohoto zeměpisného označení ve svých podstatných znacích odlišena, a tím porušuje práva majitele nebo držitele dotčeného zeměpisného označení podle vnitrostátních právních předpisů smluvní strany, v níž se zboží nachází;
 b)
 „zbožím s padělanou ochrannou známkou“ jakékoli zboží včetně obalu neoprávněně označené ochrannou známkou, která je totožná s ochrannou známkou platně zapsanou pro takové zboží, nebo která nemůže být od této ochranné známky ve svých podstatných znacích odlišena, a tím porušuje práva majitele nebo držitele dotčené ochranné známky podle vnitrostátních právních předpisů smluvní strany, v níž se zboží nachází;
 c)
 „zbožím v tranzitu“ zboží, jehož přeprava přes území smluvní strany bez překládky


text:
či s překládkou, ať již je vyloženo na území smluvní strany, uloženo do skladu, rozděleno nebo je změněn způsob dopravy či doručení, činí pouze část celé cesty, jež začíná a končí mimo hranice smluvní strany, přes jejíž území je zboží přepravováno;
 d)
 „zbožím porušujícím autorská práva“ jakékoli zboží, které je kopií pořízenou bez souhlasu právoplatného držitele práva nebo držitelem práva řádně zplnomocněné osoby v zemi výroby a jež je přímo či nepřímo pořízeno z výrobku, jestliže by pořízení takové kopie představovalo porušení autorského práva nebo souvisejícího práva podle vnitrostátních právních předpisů smluvní strany, v níž se zboží nachází;
 e)
 „zbožím porušujícím průmyslový vzor“ jakékoli zboží, jehož průmyslový vzor je zapsán, a na něž byl tento průmyslový vzor nebo nedostatečně odlišený průmyslový vzor uplatněn bez souhlasu držitele práva nebo osoby řádně zplnomocněné držitelem práva v zemi výroby, pokud by výroba takového zboží představovala porušení práv podle vnitrostátních právních předpisů smluvní strany, v níž se zboží nachází.
 ČLÁNEK 10.49
 Rozsah opatření na hranicích
 1.
 Aniž je dotčen odstavec 3, každá smluvní strana přijme či zachová postupy pro zboží pod celním dohledem, podle nichž může držitel práva příslušné orgány požádat o pozastavení propuštění podezřelého:
 a)
 zboží s padělanou ochrannou známkou;
 b)
 zboží porušujícího autorská práva;
 c)
 zboží s padělaným zeměpisným označením a
 d)
 zboží porušujícího průmyslový vzor.
 2.
 Každá smluvní strana přijme či zachová postupy pro zboží pod celním dohledem, podle nichž mohou příslušné orgány z vlastní iniciativy pozastavit propuštění podezřelého
 71
 :
 a)
 zboží s padělanou ochrannou známkou;
 b)
 zboží porušujícího autorská práva a
 c)
 zboží s padělaným zeměpisným označením.
 3.
 Smluvní strany nemají povinnost zavést postupy uvedené v odstavcích 1 a 2, pokud jde o zboží v tranzitu. Tímto ustanovením není dotčen čl. 11.51 (Spolupráce) odst. 2.
 4.
 Singapur plně provede povinnosti odstavců 1 a 2 nejlépe do dvou let, avšak nejpozději do tří let po vstupu této dohody v platnost, pokud jde o postupy týkající se:
 a)
 zboží s padělaným zeměpisným označením a
 b)
 zboží porušujícího průmyslový vzor.
 ČLÁNEK 10.50
 Identifikace zásilek
 V zájmu jednoduššího a účinného vymáhání práv duševního vlastnictví přijmou celní orgány řadu přístupů k identifikaci zásilek, jež obsahují zboží s padělanou ochrannou známkou, zboží porušující autorská práva, zboží porušující průmyslový vzor a zboží s padělaným zeměpisným označením. Mezi tyto přístupy patří techniky analýzy rizika vycházející mimo jiné z informací, jež poskytnou držitelé práv, zpravodajských informací a kontrol nákladu.
 ČLÁNEK 10.51
 Spolupráce
 1.
 Smluvní strany se dohodly na spolupráci s cílem zamezit mezinárodnímu obchodu se zbožím porušujícím práva duševního vlastnictví. Za tímto účelem si zejména vyměňují informace a naváží po vzájemném souhlasu svých celních orgánů spolupráci, pokud jde o obchod se zbožím s padělanou ochrannou známkou, zbožím porušujícím autorská práva, zbožím porušujícím průmyslový vzor a zbožím s padělaným zeměpisným označením.
 2.
 Pokud jde o zásilky zboží v tranzitu nebo zboží překládané na území smluvní strany a určené na území druhé smluvní strany, u nichž panuje podezření, že se jedná o padělané zboží či zboží porušující autorská práva či průmyslový vzor, poskytnou smluvní strany buď z vlastní iniciativy, nebo


text:
na základě žádosti druhé smluvní strany druhé smluvní straně dostupné informace, jež jí umožní účinné vymáhání zákona vzhledem k těmto zásilkám. Smluvní strany nemohou poskytovat informace, jež zasilatel, lodní linka nebo její agent označí za důvěrné.
 ODDÍL E
 SPOLUPRÁCE
 ČLÁNEK 10.52
 Spolupráce
 1.
 Smluvní strany se dohodly, že budou spolupracovat, aby podpořily provádění závazků a povinností podle této kapitoly. Mezi oblasti spolupráce patří mimo jiné tyto činnosti:
 a)
 výměna informací o právních rámcích týkajících se práv duševního vlastnictví, včetně provádění právních předpisů a systémů týkajících se duševního vlastnictví, s cílem podpořit účinnou registraci práv duševního vlastnictví;
 b)
 výměna zkušeností a osvědčených postupů ohledně prosazování práva duševního vlastnictví mezi příslušnými orgány odpovědnými za vymáhání práv duševního vlastnictví;
 c)
 výměna informací a spolupráce na osvětě a vhodných iniciativách k podpoře povědomí o přínosech práv duševního vlastnictví a systému jejich ochrany;
 d)
 budování kapacit a technická spolupráce související mimo jiné s: řízením, udílením licencí, hodnocením a využíváním práv duševního vlastnictví, technologickým a tržním zpravodajstvím; zjednodušením průmyslové spolupráce, včetně práv duševního vlastnictví, jež lze uplatnit v souvislosti s ochranou životního prostředí, nebo prosazováním, jež může zahrnovat zřízení platformy nebo databáze, a partnerstvím veřejného a soukromého sektoru na podporu kultury a inovací;
 e)
 výměna informací a spolupráce v otázkách duševního vlastnictví, je-li to vhodné a důležité z hlediska rozvoje technologií šetrných k životnímu prostředí, a
 f)
 jakékoli jiné oblasti spolupráce nebo činnosti, jak o nich diskutují nebo se na nich dohodnou smluvní strany.
 2.
 Aniž by byl dotčen odstavec 1, smluvní strany se dohodly, že určí kontaktní místo pro účely trvalého dialogu, jehož součástí bude případně svolání schůzek ohledně otázek duševního vlastnictví mezi svými příslušnými technickými odborníky na záležitosti, jimiž se zabývá tato kapitola.
 3.
 Spolupráce podle tohoto článku se provádí v závislosti na právních předpisech, pravidlech, nařízeních, směrnicích či politikách každé smluvní strany. Probíhá rovněž za vzájemně schválených podmínek a s výhradou dostupných zdrojů každé smluvní strany.
 KAPITOLA JEDENÁCT
 HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ A SOUVISEJÍCÍ ZÁLEŽITOSTI
 ČÁST A
 ANTITRUSTOVÁ OPATŘENÍ A SPOJOVÁNÍ
 ČLÁNEK 11.1
 Zásady
 1.
 Smluvní strany uznávají význam volné a nenarušené hospodářské soutěže v rámci svých obchodních vztahů. Uznávají, že obchodní postupy nebo transakce porušující hospodářskou soutěž mohou narušit řádné fungování trhů a ohrozit přínosy liberalizace obchodu.
 2.
 Každá smluvní strana v zájmu podpory volné a nerušené hospodářské soutěže ve všech odvětvích svého hospodářství zachová na svém území komplexní právní předpisy, jež účinně řeší:
 a)
 horizontální a vertikální dohody
 72
 mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání podniků ve vzájemné shodě, jejichž cílem či výsledkem je znemožnění, omezení nebo narušení hospodářské soutěže na celém území kterékoli smluvní strany nebo na jeho podstatné části;
 b)
 zneužívání dominantního postavení jedním nebo více podniky na celém území kterékoli smluvní strany nebo na jeho podstatné části a
 c)
 jednání podniků ve vzájemné shodě, jehož výsledkem je podstatné omezení hospodářské soutěže nebo jež významně brání účinné hospodářské soutěži a jež je zejména důsledkem vytváření nebo posilování dominantního postavení na celém území kterékoli smluvní strany nebo na jeho podstatné části,
 jež mají vliv na jejich vzájemný obchod.
 ČLÁNEK 11.2
 Provádění


text:
1.
 Každá smluvní strana si zachová samostatnost při rozvoji a prosazování právních předpisů. Smluvní strany se však zavazují, že zachovají orgány odpovědné a vhodně vybavené pro účinné vymáhání právních předpisů, na něž odkazuje čl. 11.1 (Zásady) odst. 2.
 2.
 Smluvní strany budou uplatňovat své příslušné právní předpisy, na něž odkazuje čl. 11.1 (Zásady) odst. 2, transparentně a nediskriminačně, budou dodržovat zásady spravedlivých procesů a právo na obhajobu dotčených stran, včetně práva dotčených stran být před rozhodnutím o případu vyslyšeny.
 ČÁST B
 VEŘEJNÉ PODNIKY,
 PODNIKY POVĚŘENÉ ZVLÁŠTNÍMI NEBO VÝLUČNÝMI PRÁVY
 A STÁTNÍ MONOPOLY
 ČLÁNEK 11.3
 Veřejné podniky, podniky pověřené zvláštními nebo výlučnými právy
 1.
 Žádné ustanovení této kapitoly nebrání smluvní straně, aby zřídila nebo zachovala veřejné podniky nebo podniky pověřené zvláštními nebo výlučnými právy v souladu se svými příslušnými právními předpisy.
 2.
 Každá smluvní strana zajistí, aby veřejné podniky a podniky pověřené zvláštními nebo výlučnými právy podléhaly právním předpisům uvedeným v oddíle A (Antitrustová opatření a spojování podniků), pokud uplatnění takových pravidel neznemožňuje právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly přiděleny.
 3.
 Každá smluvní strana zajistí, aby podniky pověřené zvláštními nebo výlučnými právy nevyužívaly svých zvláštních nebo výlučných práv k přímému či nepřímému provádění postupů narušujících hospodářskou soutěž na jiném trhu, na němž takové podniky nemají žádné zvláštní nebo výlučné právo, a jež mají negativní dopad na investice, obchod zbožím nebo službami druhé smluvní strany, a to též prostřednictvím svých jednání s partnery, dceřinými společnostmi nebo jinými podniky se společným vlastnictvím.
 4.
 Singapur zajistí, aby veškeré veřejné podniky a podniky pověřené zvláštními nebo výlučnými právy jednaly při nákupu či prodeji zboží nebo služeb výhradně v souladu s obchodními úvahami, jako např. pokud jde o cenu, kvalitu, dostupnost, prodejnost, dopravu a jiné podmínky nákupu a prodeje, a stanoví nediskriminační zacházení pro podniky z Unie, zboží z Unie a poskytovatele služeb z Unie, včetně pokud jde o jejich nákup či prodej v případě podniku pověřeného zvláštními nebo výlučnými právy, ve vztahu k výkonu těchto zvláštních nebo výlučných práv.
 ČLÁNEK 11.4
 Státní monopoly
 Žádné ustanovení této kapitoly nelze vykládat tak, že brání smluvní straně ve zřízení či zachování státních monopolů, avšak každá smluvní strana upraví státní monopoly obchodní povahy tak, aby tyto státní monopoly nevyvíjely žádná diskriminační opatření, pokud jde o podmínky, za nichž jsou zboží a služby nakupovány od fyzických a právnických osob druhé smluvní strany a uváděny na trh pro tyto osoby.
 ODDÍL C
 DOTACE
 ČLÁNEK 11.5
 Definice a oblast působnosti
 1.
 Pro účely této dohody je subvencí opatření, které obdobně splňuje podmínky stanovené v čl. 1 odst. 1.1 Dohody o subvencích, bez ohledu na to, zda je subvence udělena v souvislosti s výrobou zboží nebo poskytováním služby
 73
 .
 2.
 Subvence podléhá ustanovením této kapitoly, pouze pokud je specifická ve smyslu článku 2 Dohody o subvencích. Veškeré subvence, jež spadají pod článek 11.7 (Zakázané subvence) se považují za specifické.
 3.
 Ustanovení článků 11.7 (Zakázané subvence), 11.8 (Jiné subvence) a 11.10 (Doložka o přezkumu) a přílohy 11-A se nepoužijí na subvence na produkty rybolovu, subvence souvisejících s produkty, jichž se


text:
týká příloha 1 Dohody o zemědělství, a jiné subvence, jichž se týká Dohoda o zemědělství.
 ČLÁNEK 11.6
 Vztah s WTO
 Ustanoveními tohoto oddílu nejsou dotčena práva a povinnosti smluvní strany podle Dohody o WTO, zejména pokud jde o uplatnění nápravných opatření v oblasti obchodu nebo řešení sporů nebo o použití jiného vhodného opatření proti subvenci poskytnuté druhou smluvní stranou.
 ČLÁNEK 11.7
 Zakázané subvence
 1.
 Pokud jde o subvence související s obchodem zbožím, smluvní strany potvrzují svá práva a povinnosti podle článku 3 Dohody o subvencích, jenž se obdobně začlení do této dohody a je její součástí.
 2.
 Následující subvence související s obchodem zbožím a službami jsou zakázány:
 a)
 jakákoli právní ustanovení, jež zavazují vládu nebo jakýkoli veřejný orgán k pokrytí dluhů nebo závazků určitých podniků bez právního ani faktického omezení, pokud jde o výši těchto dluhů nebo závazků nebo trvání této odpovědnosti, a
 b)
 podpora insolventních nebo nezdravých podniků v jakékoli formě (jako jsou půjčky a záruky, příspěvky vyplacené v hotovosti, kapitálové vklady, poskytnutí majetku pod tržní cenou nebo osvobození od daní) bez důvěryhodného restrukturalizačního plánu založeného na realistických předpokladech s cílem zajištění návratu nezdravého podniku v rozumné lhůtě k dlouhodobé životaschopnosti a bez významného přispění podniku na náklady spojené s restrukturalizací,
 74
 pokud smluvní strana poskytující subvence na žádost druhé smluvní strany neprokáže, že dotčená subvence nemá vliv na obchod druhé smluvní strany, ani s největší pravděpodobností nebude mít.
 3.
 Ustanovení odst. 2 písm. a) a b) nebrání smluvním stranám, aby poskytovaly subvence, jež mají napravit závažné narušení jejich hospodářství. Závažným narušením hospodářství smluvní strany se rozumí výjimečná, dočasná a významná krize, jež má vliv na celé hospodářství smluvní strany, spíše než na konkrétní region nebo hospodářské odvětví smluvní strany.
 4.
 Ustanovení odst. 2 písm. b) se nevztahuje na subvence udílené jako kompenzace za výkon povinností spojených s veřejnou správou a subvence pro uhelný průmysl.
 ČLÁNEK 11.8
 Jiné subvence
 1.
 Smluvní strany se dohodly, že vyvinou co největší úsilí k nápravě nebo odstranění narušování hospodářské soutěže způsobeného jinými specifickými subvencemi souvisejícími s obchodem zbožím a službami, jež nejsou uvedeny v článku 11.7 (Zakázané subvence), pokud mají nebo by mohly mít vliv na obchod kterékoli ze smluvních stran, za použití svých právních předpisů o hospodářské soutěži nebo jinak, a že budou vzniku takových situací předcházet. Příloha 11-A obsahuje pokyny konkrétně ohledně typů subvencí, které takové účinky nemají.
 2.
 Smluvní strany se dohodly, že si budou na žádost druhé smluvní strany vyměňovat informace a do dvou let od vstupu této dohody v platnost povedou první dialog s cílem vypracovat pravidla pro jiné subvence, přičemž zohlední aktuální situaci na vícestranné úrovni. Za tímto účelem přijmou smluvní strany rozhodnutí ve Výboru pro obchod.
 ČLÁNEK 11.9
 Transparentnost
 1.
 Každá smluvní strana zajistí transparentnost v oblasti subvencí týkajících se obchodu zbožím a poskytování služeb. Za tímto účelem každá smluvní strana vždy jednou za dva roky podá druhé smluvní straně zprávu na právním základě, ve formě a v možném rozsahu o částce či rozpočtu a příjemci subvencí, jež udělila vláda či jakýkoli veřejný subjekt této smluvní


text:
strany.
 2.
 Tato zpráva se považuje za poskytnutou, jsou-li příslušné informace smluvními stranami nebo jejich jménem zpřístupněny na veřejně přístupné internetové stránce do června druhého kalendářního roku po udělení subvencí.
 ČLÁNEK 11.10
 Doložka o přezkumu
 Smluvní strany neustále přezkoumávají záležitosti, na něž se v tomto oddíle odkazuje. Každá smluvní strana může tyto záležitosti předat Výboru pro obchod. Smluvní strany souhlasí s tím, že každé dva roky po vstupu této dohody v platnost bude přezkoumán pokrok při provádění tohoto oddílu, pokud se obě strany nedohodnou jinak.
 ODDÍL D
 OBECNÉ ZÁLEŽITOSTI
 ČLÁNEK 11.11
 Spolupráce a koordinace v oblasti vymáhání právních předpisů
 Smluvní strany uznávají význam spolupráce a koordinace k větší podpoře účinného vymáhání právních předpisů. Jejich příslušné orgány se vynasnaží koordinovat a spolupracovat na vymáhání příslušných právních předpisů smluvních stran, aby byl splněn cíl této dohody, jímž je volná a nerušená hospodářská soutěž v jejich obchodních vztazích.
 ČLÁNEK 11.12
 Důvěrnost
 1.
 Sděluje-li smluvní strana v rámci této dohody informace, zajistí ochranu obchodního tajemství a dalších důvěrných informací.
 2.
 Sděluje-li smluvní strana v rámci této dohody důvěrné informace, zachová přijímající smluvní strana v souladu se svými právními předpisy důvěrnost sdělovaných informací.
 ČLÁNEK 11.13
 Konzultace
 1.
 V zájmu posílení vzájemného porozumění mezi smluvními stranami nebo v zájmu řešení konkrétních záležitostí, jež vyvstanou v rámci oddílu A (Antitrustová opatření a spojování podniků), oddílu B (Veřejné podniky, podniky pověřené zvláštními nebo výlučnými právy a státní monopoly) či oddílu D (Obecné záležitosti) zahájí každá smluvní strana na žádost druhé smluvní strany konzultace ohledně připomínek druhé smluvní strany. Ve své žádosti smluvní strana uvede, je-li to podstatné, jak dotčená záležitost ovlivňuje obchod mezi smluvními stranami.
 2.
 Smluvní strany na žádost jedné z nich okamžitě projednají jakékoli otázky plynoucí z výkladu či provádění oddílu A (Antitrustová opatření a spojování podniků), oddílu B (Veřejné podniky, podniky pověřené zvláštními nebo výlučnými právy a státní monopoly) či oddílu D (Obecné záležitosti).
 3.
 V zájmu usnadnění diskuse ohledně záležitosti, jež je předmětem konzultací, se každá smluvní strana pokusí poskytnout příslušné informace, jež nejsou důvěrné povahy, druhé smluvní straně.
 ČLÁNEK 11.14
 Řešení sporů a mechanismus zprostředkování
 Žádná ze smluvních stran nesmí využívat kapitoly čtrnáct (Řešení sporů) a kapitoly patnáct (Mechanismus zprostředkování) v souvislosti se záležitostmi, jež vyvstanou v rámci této kapitoly, kromě článku 11.7 (Zakázané subvence).
 KAPITOLA DVANÁCT
 OBCHOD A UDRŽITELNÝ ROZVOJ
 ČÁST A
 ÚVODNÍ USTANOVENÍ
 ČLÁNEK 12.1
 Souvislosti a cíle
 1.
 Smluvní strany připomínají Agendu 21 Konference OSN o životním prostředí a rozvoji z roku 1992, preambuli Dohody o WTO, singapurské ministerské prohlášení WTO z roku 1996, Johannesburský prováděcí plán o udržitelném rozvoji z roku 2002, ministerské prohlášení Hospodářské a sociální rady OSN o dosažení plné a produktivní zaměstnanosti a důstojné práce pro všechny z roku 2006 a Deklaraci Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“) o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci z roku 2008. S ohledem na tyto nástroje smluvní strany opětovně potvrzují svůj závazek rozvíjet a podporovat mezinárodní obchod a vzájemné dvoustranné obchodní a hospodářské vztahy tak, aby přispívaly k udržitelnému rozvoji.
 2.
 Smluvní strany uznávají, že hospodářský a sociální rozvoj a


text:
ochrana životního prostředí jsou na sobě vzájemně závislé a vzájemně se posilující součásti udržitelného rozvoje. Zdůrazňují příznivý účinek spolupráce v oblasti sociálních a environmentálních záležitostí souvisejících s obchodem jako součásti globálního přístupu k obchodu a udržitelnému rozvoji.
 3.
 Smluvní strany uznávají, že je nevhodné podporovat obchod nebo investice oslabením či snížením ochrany, kterou poskytují jejich pracovněprávní předpisy a předpisy v oblasti ochrany životního prostředí. Smluvní strany současně zdůrazňují, že by environmentální a pracovní normy neměly být užívány k protekcionistickým účelům v oblasti obchodu.
 4.
 Smluvní strany uznávají, že jejich cílem je posílit vzájemné obchodní vztahy a spolupráci způsobem, jenž podpoří udržitelný rozvoj v souvislosti s odstavci 1 a 2. S ohledem na konkrétní okolnosti každé smluvní strany nemají v úmyslu harmonizovat své pracovní či environmentální normy.
 ČLÁNEK 12.2
 Právo regulace a úroveň ochrany
 1.
 Smluvní strany uznávají právo každé smluvní strany stanovit vlastní úrovně ochrany životního prostředí a zaměstnanosti a přijmout či příslušným způsobem změnit své dotčené zákony a politiky v souladu se zásadami mezinárodně uznávaných norem či dohod, jejichž jsou stranami a na něž odkazují články 12.3 (Vícestranné pracovní normy a dohody) a 12.6 (Vícestranné environmentální normy a dohody).
 2.
 Smluvní strany budou nadále tyto zákony a politiky zlepšovat a vynasnaží se zajišťovat a podporovat ochranu životního prostředí a zaměstnanosti na vysoké úrovni.
 ČÁST B
 OBCHOD A UDRŽITELNÝ ROZVOJ –
 ASPEKTY ZAMĚSTNANOSTI
 75
 ČLÁNEK 12.3
 Vícestranné pracovní normy a dohody
 1.
 Smluvní strany uznávají hodnotu mezinárodní spolupráce a dohod o dosažení zaměstnanosti a pracovních záležitostech jako reakce mezinárodního společenství na hospodářské, pracovní a sociální výzvy a příležitosti plynoucí z globalizace. Zavazují se k případným konzultacím a spolupráci ohledně otázek týkajících se práce a zaměstnanosti a současně obchodu, na nichž mají zájem obě strany.
 2.
 Smluvní strany opětovně potvrzují své závazky podle Ministerského prohlášení Hospodářské a sociální rady OSN o plné a produktivní zaměstnanosti a slušné práci pro všechny z roku 2006 uznávat plnou a produktivní zaměstnanost a slušnou práci pro všechny jakožto klíčový prvek udržitelného rozvoje všech zemí a jakožto prioritní cíl mezinárodní spolupráce. Smluvní strany se rozhodly podporovat rozvoj mezinárodního obchodu způsobem, který povede k plné a produktivní zaměstnanosti a slušné práci pro všechny.
 3.
 Smluvní strany se v souladu se svými povinnostmi plynoucími z členství v MOP a z Deklarace MOP o základních principech a právech v práci a jejího následného dokumentu přijatých Mezinárodní konferencí práce na jejím 86. zasedání v roce 1998 zavazují respektovat, podporovat a účinně uplatňovat zásady týkající se základních práv v práci, zejména:
 a)
 svobodu sdružování a účinné uznání práva na kolektivní vyjednávání;
 b)
 odstranění všech forem nucené nebo povinné práce;
 c)
 faktického zrušení dětské práce a
 d)
 odstranění diskriminace s ohledem na zaměstnání a povolání.
 Smluvní strany opětovně potvrzují závazek účinně provádět úmluvy MOP, které Singapur a členské státy Unie ratifikovaly.
 4.
 Smluvní strany vynaloží dlouhodobé a nepřetržité úsilí k ratifikaci a účinnému provedení základních úmluv MOP a o těchto záležitostech si budou vyměňovat informace. Smluvní strany rovněž zváží ratifikaci a účinné provedení dalších úmluv MOP s přihlédnutím k vnitrostátním okolnostem. Smluvní


text:
strany si v tomto ohledu budou vyměňovat informace.
 5.
 Smluvní strany uznávají, že nebude docházet k porušení základních principů a práv v práci, ani se takové porušování nebude jinak využívat jakožto legitimní komparativní výhoda.
 ČLÁNEK 12.4
 Spolupráce v oblasti zaměstnanosti
 v rámci obchodu a udržitelného rozvoje.
 Smluvní strany uznávají, že je důležité spolupracovat na aspektech politik zaměstnanosti souvisejících s obchodem, aby mohlo být dosaženo cílů této dohody. Smluvní strany mohou zahájit vzájemně prospěšnou spolupráci mimo jiné v těchto oblastech:
 a)
 spolupráce na mezinárodních fórech zabývajících se pracovními aspekty obchodu a udržitelného rozvoje, mimo jiné včetně MPO a setkání Asie-Evropa;
 b)
 výměna informací a sdílení osvědčených postupů v oblastech, jako jsou pracovní zákony a postupy, systémy dodržování souladu a prosazování, řízení pracovněprávních sporů, konzultace v oblasti zaměstnanosti, spolupráce v oblasti řízení zaměstnanosti a bezpečnost a ochrana zdraví při práci;
 c)
 výměna stanovisek na pozitivní a negativní dopady dohody na pracovní aspekty udržitelného rozvoje a způsoby, jak je posílit, zabránit jim nebo je zmírnit, s přihlédnutím k posouzení dopadů na udržitelnost prováděných kteroukoli smluvní stranou nebo oběma;
 d)
 výměna stanovisek na podporu ratifikace základních úmluv MOP a jiných úmluv oboustranného zájmu a na účinné provádění ratifikovaných úmluv;
 e)
 spolupráce na aspektech Agendy slušné práce MOP týkajících se obchodu, včetně vzájemných souvislostí mezi obchodem a plnou a produktivní zaměstnaností, přizpůsobením trhu práce, základními pracovními normami, statistikami zaměstnanosti, rozvojem lidských zdrojů a celoživotním učením, sociální ochranou a sociálním začleňováním, sociálním dialogem a rovností žen a mužů, a
 f)
 výměna stanovisek k dopadu právních předpisů a norem v oblasti zaměstnanosti na obchod.
 ČLÁNEK 12.5
 Vědecké informace
 Každá smluvní strana při přípravě a provádění opatření, jejichž cílem je zajistit bezpečnost a ochranu zdraví při práci a jež mohou mít vliv na obchod či investice mezi smluvními stranami, přihlédne k příslušným vědeckým a technickým informacím a souvisejícím mezinárodním normám, pokynům nebo doporučením, pokud takové existují, včetně zásady předběžné opatrnosti stanovené v takových mezinárodních normách, pokynech nebo doporučeních.
 ODDÍL C
 OBCHOD A UDRŽITELNÝ ROZVOJ –
 ENVIRONMENTÁLNÍ ASPEKTY
 ČLÁNEK 12.6
 Vícestranné environmentální normy a dohody
 1.
 Smluvní strany uznávají hodnotu mezinárodního řízení a dohod v oblasti životního prostředí jakožto reakci mezinárodního společenství na globální nebo regionální environmentální problémy a kladou důraz na to, že je třeba posílit vzájemnou podporu mezi obchodem a politikami, pravidly a opatřeními ochrany životního prostředí. V této souvislosti budou konzultovat a případně spolupracovat s ohledem na jednání o environmentálních otázkách oboustranného zájmu souvisejících s obchodem.
 2.
 Smluvní strany na svém území do svých příslušných právních předpisů či jiných opatření a postupů účinně provedou vícestranné dohody týkající se životního prostředí, jejichž jsou stranami
 76
 .
 3.
 Smluvní strany opětovně potvrzují svůj závazek dosáhnout konečného cíle Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (dále jen „UNFCCC“) a jejího Kjótského protokolu konzistentně se zásadami a ustanoveními UNFCCC. Zavazují se ke spolupráci v zájmu posílení vícestranného režimu založeného na pravidlech v rámci UNFCCC, přičemž budou vycházet ze schválených rozhodnutí UNFCCC, a k podpoře snah o vypracování mezinárodní dohody o změně klimatu po roce 2020 v rámci UNFCCC, jež by byla


text:
použitelná pro všechny strany.
 4.
 Žádné ustanovení této dohody nebrání smluvním stranám, aby přijaly či zachovaly opatření k provádění vícestranných dohod týkajících se životního prostředí, jejichž jsou stranami, pokud se taková opatření neuplatňují způsobem, jenž by vytvářel nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi smluvními stranami nebo skrytého omezení obchodu.
 ČLÁNEK 12.7
 Obchod dřevem a výrobky ze dřeva
 Smluvní strany uznávají význam celosvětové ochrany a udržitelné správy lesů. Za tímto účelem se smluvní strany zavazují, že:
 a)
 si budou vyměňovat informace o přístupech k podpoře obchodu dřevem a výrobky ze dřeva a jejich spotřebě ze zákonně a udržitelně spravovaných lesů a podporovat povědomí o těchto přístupech;
 b)
 budou podporovat celosvětové prosazování práva a správu v oblasti lesnictví a budou se zabývat obchodem s nezákonně vytěženým dřevem a výrobky ze dřeva například prostřednictvím podpory používání dřeva a výrobků ze dřeva ze zákonně a udržitelně spravovaných lesů a rovněž prostřednictvím ověřování a režimů certifikace;
 c)
 budou spolupracovat na podpoře účinných opatření a politik zaměřených na zamezení obchodu s nezákonně vytěženým dřevem a výroky ze dřeva a
 d)
 budou podporovat účinné využití Úmluvy o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) s ohledem na druhy dřeva, jejichž stav z hlediska ochrany je považován za ohrožený.
 ČLÁNEK 12.8
 Obchod s rybími výrobky
 Smluvní strany uznávají význam zajištění udržitelného zachování a řízení rybích populací. Za tímto účelem se smluvní strany zavazují, že:
 a)
 budou dodržovat dlouhodobá opatření pro zachování a udržitelné využívání populací ryb, jak definují mezinárodní nástroje, jež smluvní strany ratifikovaly, a dodržovat zásady Organizace OSN pro výživu a zemědělství (dále jen „FAO“) a příslušné nástroje OSN týkající se těchto záležitostí;
 b)
 zavedou a provedou účinná opatření k boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému (dále jen „NNN“) rybolovu, budou spolupracovat s regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a v případě nutnosti zavedou jejich dokumentaci úlovků nebo certifikační systém vývozu ryb a rybích produktů. Smluvní strany rovněž jednoduší postup, jenž zamezí pohybu NNN výrobků v obchodním toku, a výměnu informací o NNN aktivitách;
 c)
 přijmou účinná opatření pro sledování a kontrolu, jež zajistí soulad s opatřeními pro zachování, jako jsou vhodná opatření přístavních států, a
 d)
 budou dodržovat zásady Dohody k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři FAO a příslušná ustanovení Dohody o opatřeních přístavních států k předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu FAO.
 ČLÁNEK 12.9
 Vědecké informace
 Každá smluvní strana při přípravě a provádění opatření, jejichž cílem je zajistit ochranu životního prostředí a jež mohou mít vliv na obchod či investice mezi smluvními stranami, přihlédne k vědeckým důkazům a příslušným mezinárodním normám, pokynům nebo doporučením, pokud takové existují, včetně zásady předběžné opatrnosti.
 ČLÁNEK 12.10
 Spolupráce v oblasti ochrany životního prostředí
 v rámci obchodu a udržitelného rozvoje.
 Smluvní strany uznávají, že je důležité spolupracovat na aspektech politik ochrany životního prostředí souvisejících s obchodem, aby mohlo být dosaženo cílů této dohody. Smluvní strany mohou zahájit vzájemně prospěšnou spolupráci mimo jiné v těchto oblastech:
 a)
 výměna stanovisek na pozitivní a negativní dopady této dohody


text:
na environmentální aspekty udržitelného rozvoje a způsoby, jak je posílit, zabránit jim nebo je zmírnit, s přihlédnutím k posouzení dopadů na udržitelnost prováděným kteroukoli smluvní stranou nebo oběma;
 b)
 spolupráce na mezinárodních fórech, jež se zabývají environmentálními aspekty obchodu a udržitelného rozvoje, zejména včetně v rámci WTO, Programu OSN pro životní prostředí a vícestranných dohod o životním prostředí;
 c)
 spolupráce v zájmu podpory ratifikace a účinného provedení vícestranných dohod o životním prostředí s významem pro obchod;
 d)
 výměna informací o soukromých a veřejných systémech osvědčování a označování, včetně ekologického označování, a o zelených veřejných zakázkách a spolupráce na nich;
 e)
 výměna stanovisek k dopadu právních předpisů a norem v oblasti životního prostředí na obchod;
 f)
 spolupráce na obchodních aspektech stávajícího i budoucího mezinárodního systému pro změnu klimatu, včetně způsobu řešení nepříznivých vlivů obchodu na klima a způsobů podpory nízkouhlíkových technologií a energetické účinnosti;
 g)
 spolupráce na obchodních aspektech vícestranných dohod o životním prostředí, včetně celní spolupráce;
 h)
 udržitelné lesní hospodářství podporující účinná opatření pro certifikaci udržitelné produkce dřeva;
 i)
 výměna stanovisek ke vztahu mezi vícestrannými dohodami o životním prostředí a mezinárodními obchodními pravidly;
 j)
 výměna stanovisek k liberalizaci výrobků a služeb šetrných k životnímu prostředí a
 k)
 výměna stanovisek k zachování a řízení živých mořských zdrojů.
 ODDÍL D
 OBECNÁ USTANOVENÍ
 ČLÁNEK 12.11
 Obchod a investice podporující udržitelný rozvoj
 1.
 Smluvní strany se rozhodly, že budou i nadále co nejvíce usilovat o zjednodušení a podporu obchodu a investic do zboží a služeb šetrných k životnímu prostředí, a to rovněž přehodnocením souvisejících necelních překážek. Smluvní strany rovněž uznávají, že je užitečné usilovat o podporu obchodu zbožím, jež podléhá dobrovolným či soukromým režimům zajišťujícím udržitelný rozvoj, jako jsou ekoznačky nebo spravedlivý a etický obchod.
 2.
 Smluvní strany budou věnovat zvláštní pozornost snazšímu odstraňování překážek obchodu a investic souvisejících se zbožím a službami šetrnými ke klimatu, jako je udržitelné zboží využívající energii z obnovitelných zdrojů a související služby a energeticky účinné zboží a služby, a to rovněž prostřednictvím přijetí politických rámců vedoucích k použití nejlepších dostupných technologií a podpory norem, jež odpovídají environmentálním a ekonomickým potřebám a minimalizují technické překážky obchodu.
 3.
 Smluvní strany uznávají, že je třeba zajistit, aby se při vytváření veřejných systémů podpory fosilních paliv řádně přihlédlo k nutnosti snížit emise skleníkových plynů a co nejvíce omezit narušení obchodu. Vzhledem k tomu, že se čl. 11.7 (Zakázané subvence) odst. 2 písm. b) nevztahuje na subvence uhelnému průmyslu, sdílejí smluvní strany cíl postupně snižovat podporu fosilních paliv. Takové snížení lze doplnit opatřeními zmírňujícími sociální dopady spojené s přechodem na nízkouhlíková paliva. Obě smluvní strany budou kromě toho aktivně podporovat rozvoj udržitelného a bezpečného nízkouhlíkového hospodářství, např. investicemi do energií z obnovitelných zdrojů a energeticky účinných řešení.
 4.
 Při podpoře obchodu a investic by se smluvní strany měly zvláště snažit o podporu postupů sociální odpovědnosti podniků, k nimž podniky přistupují dobrovolně. V tomto ohledu se každá smluvní strana drží příslušných mezinárodně uznávaných zásad, norem nebo pokynů, jež schválila nebo k nim přistoupila, jako jsou Pokyny pro nadnárodní podniky Organizace pro hospodářskou spolupráci a


text:
rozvoj, Global Compact OSN a Tripartitní deklarace o zásadách pro nadnárodní společnosti a sociální politiku MOP. Smluvní strany se zavazují k výměně informací a spolupráci na podpoře sociální odpovědnosti podniků.
 ČLÁNEK 12.12
 Zachování úrovní ochrany
 1.
 Smluvní strana nesmí upustit či se jinak odchýlit od svých právních předpisů týkajících se životního prostředí a práce tak, že by to mělo vliv na obchod nebo investice mezi stranami, ani takové upuštění či odchýlení nabídnout.
 2.
 Smluvní strana nesmí svou setrvalou nebo opakující se činností či nečinností selhat v účinném prosazování svých právních předpisů týkajících se životního prostředí a práce tak, že by to mělo vliv na obchod nebo investice mezi stranami.
 ČLÁNEK 12.13
 Transparentnost
 Každá smluvní strana zajistí, aby byla veškerá opatření obecného použití, jejichž cílem je ochrana životního prostředí nebo pracovních podmínek, jež mohou mít vliv na obchod a investice mezi smluvními stranami, vypracována, zavedena a spravována transparentně a aby dostaly zainteresované strany včas možnost předložit k nim svá stanoviska v souladu s vnitrostátními právními předpisy a kapitolou třináct (Transparentnost).
 ČLÁNEK 12.14
 Přezkum dopadu na udržitelný rozvoj
 1.
 Každá smluvní strana se zavazuje, že bude sledovat, posuzovat a přezkoumávat dopad provádění této dohody na udržitelný rozvoj, a to společně s druhou smluvní stranou či samostatně, prostřednictvím svých příslušných participačních procesů a institucí a v souladu se stávajícími postupy.
 2.
 Smluvní strany si vymění stanoviska k metodikám a ukazatelům k posouzení dopadu na udržitelnost obchodu.
 ČLÁNEK 12.15
 Institucionální uspořádání a mechanismus monitorování
 1.
 Každá smluvní strana určí v rámci svých správních orgánů úřad, který bude pro druhou smluvní stranu pro účely provádění této kapitoly sloužit jako kontaktní místo.
 2.
 Smluvní strany zřídí Radu pro obchod a udržitelný rozvoj (dále jen „rada“). V radě zasedají vysocí úředníci státní správy každé smluvní strany.
 3.
 Rada se sejde během prvních dvou let po datu vstupu této dohody v platnost a poté, kdy je potřeba. Dohlíží na provádění této kapitoly.
 4.
 Každé zasedání rady zahrnuje veřejné setkání se zúčastněnými stranami, kde si vymění stanoviska k otázkám souvisejícím s prováděním této kapitoly. Smluvní strany podporují vyrovnané zastoupení příslušných zájmů, včetně nezávislých reprezentativních organizací zaměstnavatelů, pracovníků, environmentálních zájmů a podnikatelských skupin a případně dalších příslušných zúčastněných stran.
 5.
 Každá smluvní strana zavede nový nebo využije stávající mechanismus konzultací, v jehož rámci lze požádat o poradenství ohledně provádění této kapitoly příslušné domácí zúčastněné strany, jako jsou domácí poradní skupiny. Takové mechanismy zahrnují vyrovnané zastoupení nezávislých hospodářských, sociálních a ekologických zúčastněných stran. Mezi tyto zúčastněné strany patří organizace zaměstnavatelů a pracovníků a nevládní organizace. Tyto zúčastněné strany mohou z vlastní iniciativy své smluvní straně předkládat stanoviska či doporučení ohledně provádění této kapitoly.
 ČLÁNEK 12.16
 Vládní konzultace
 1.
 Dojde-li k rozporu ohledně jakékoli záležitosti vyplývající z této kapitoly, využijí smluvní strany pouze postupů stanovených v článcích 12.16 (Vládní konzultace) a 12.17 (Panel odborníků). Na tuto kapitolu se nevztahuje kapitola čtrnáct (Řešení sporů), ani kapitola patnáct (Mechanismus zprostředkování).
 2.
 V případě jakéhokoli rozporu uvedeného v odstavci 1 může smluvní strana požádat o konzultaci s druhou smluvní stranou prostřednictvím písemné žádosti doručené kontaktnímu