text:
či opatřit si jeho kopii;
 (b)
 vyžádat si od správce EFSP bezodkladné poskytnutí
 informací;
 (c)
 vyžádat si informace od osob zapojených do aktivit
 správce EFSP nebo EFSP;
 (d)
 provádět kontroly na místě s
 předchozím ohlášením nebo bez předchozího ohlášení;
 (e)
 přijmout vhodná opatření, aby zajistila,
 že správce EFSP nadále plní požadavky tohoto nařízení;
 (f)
 vydat nařízení s cílem zajistit, aby
 správce EFSP plnil požadavky tohoto nařízení a upustil od opakování
 chování, které může představovat porušení tohoto nařízení.
 Článek 20
 1.
 Členské státy stanoví pravidla pro ukládání
 správních opatření a sankcí za porušení ustanovení tohoto nařízení a
 přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich provádění. Stanovená
 opatření a sankce musí být účinné, přiměřené a
 odrazující.
 2.
 Do [24 měsíců po vstupu tohoto
 nařízení v platnost] členské státy oznámí pravidla uvedená
 v odstavci 1 Komisi a Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy. Dále
 bezodkladně oznámí Komisi a Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy
 jakékoli následné změny těchto pravidel.
 Článek 21
 1.
 Příslušný orgán domovského členského
 státu přijme vhodná opatření uvedená v odstavci 2, pokud správci
 EFSP:
 (a)
 neplní požadavky, které se vztahují na složení
 portfolia podle článku 5;
 (b)
 nenabízejí EFSP způsobilým investorům
 podle článku 6;
 (c)
 používají označení „evropský fond sociálního
 podnikání“, aniž jsou registrováni u příslušného orgánu svého domovského
 členského státu v souladu s článkem 14.
 2.
 V případech uvedených v odstavci 1
 příslušné orgány domovského členského státu přijmou podle
 okolností následující opatření:
 (a)
 zákaz používání označení „evropský fond
 sociálního podnikání“ pro účely uvádění na trh jednoho nebo více fondů
 EFSP správce EFSP;
 (b)
 výmaz správce EFSP z rejstříku.
 3.
 Příslušné orgány domovského členského
 státu informují příslušné orgány hostitelských členských států
 oznámených v souladu s čl. 14 odst. 1 písm. d) o výmazu
 správce EFSP z rejstříku uvedeného v odst. 1 písm. b) tohoto
 článku.
 4.
 Právo nabízet jeden nebo více EFSP pod
 označením „evropský fond sociálního podnikání“ v Unii končí
 s okamžitou účinností k datu, k němuž bylo přijato
 rozhodnutí příslušného orgánu uvedeného v odst. 2 písm. a) nebo b).
 Článek 22
 1.
 Příslušné orgány a Evropský orgán pro cenné
 papíry a trhy navzájem spolupracují, kdykoli je to nutné k provádění
 jejich úkolů podle tohoto nařízení.
 2.
 Vyměňují si veškeré informace a
 dokumentaci potřebnou k rozpoznání a nápravě nedostatků,
 které představují porušení tohoto nařízení.
 Článek 23
 1.
 Pro všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro
 příslušné orgány nebo Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, jakož i
 auditory a odborníky pověřené příslušnými orgány a Evropským
 orgánem pro cenné papíry a trhy, platí povinnost mlčenlivosti. Žádné
 důvěrné informace, které tyto osoby získají při výkonu svých
 služebních povinností, nesmějí sdělit jiné osobě nebo orgánu
 jinak než v souhrnné podobě, z níž nelze jednotlivě identifikovat
 správce EFSP a fondy EFSP, aniž jsou dotčeny případy stanovené
 trestním právem a řízením podle tohoto nařízení.
 2.
 Příslušným orgánům členských
 států nebo Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy nesmí být bráněno
 ve výměně informací v souladu s tímto nařízením nebo
 dalšími právními předpisy, které se vztahují na správce EFSP a fondy EFSP.
 3.
 V


text:
případě, že příslušné orgány
 a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy získají důvěrné
 informace v souladu s odstavcem 1, mohou je použít pouze při
 výkonu svých služebních povinností a pro účely správních a soudních
 řízení.
 KAPITOLA IV
 PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
 Článek 24
 1.
 Pravomoc přijímat akty v přenesené
 pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
 2.
 Přenesení pravomoci uvedené v čl. 2
 odst. 3, čl. 3 odst. 2, čl. 8 odst. 5,
 čl. 9 odst. 2 a čl. 13 odst. 4 je svěřeno
 Komisi na dobu čtyř let od data vstupu tohoto nařízení
 v platnost. Komise vypracuje zprávu o výkonu přenesené pravomoci
 nejpozději devět měsíců před koncem tohoto
 čtyřletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje
 o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti
 tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před
 koncem každého z těchto období.
 3.
 Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení
 pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 3, čl. 3 odst. 2, čl. 8
 odst. 5, čl. 9 odst. 2 a čl. 13 odst. 4 kdykoli zrušit.
 Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm
 blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po
 zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo
 k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Rozhodnutí
 nemá vliv na platnost žádných aktů v přenesené pravomoci, které jsou
 již v platnosti.
 4.
 Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise
 neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
 5.
 Akt v přenesené pravomoci vstoupí
 v platnost, jen pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada
 nevyslovily námitky ve lhůtě 2 měsíců ode dne oznámení
 tohoto aktu Evropskému parlamentu a Radě, nebo před uplynutím
 uvedené lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi
 o svém záměru námitky nevyslovit. Z podnětu Evropského
 parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
 Článek 25
 1.
 Nejpozději čtyři roky ode dne
 použitelnosti tohoto nařízení Komise toto nařízení přezkoumá.
 Přezkum bude zahrnovat obecné hodnocení fungování pravidel stanovených
 tímto nařízením a zkušeností získaných při jejich uplatňování,
 včetně:
 (a)
 rozsahu použití označení „evropský fond
 sociálního podnikání“ správci EFSP v různých členských státech,
 ať již vnitrostátně, nebo v zahraničí;
 (b)
 využití různých kvalifikovaných investic EFSP
 a jejich dopadu na rozvoj sociálních podniků v Unii;
 (c)
 praktického použití kritérií pro určení kvalifikovaných
 podniků v portfoliu a příslušného dopadu na rozvoj sociálních
 podniků v Unii;
 (d)
 oblasti působnosti tohoto nařízení,
 včetně hraniční hodnoty 500 milionů EUR.
 2.
 Po konzultaci s Evropským orgánem pro cenné papíry
 a trhy předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu,
 k níž bude v případě potřeby přiložen
 legislativní návrh.
 Článek 26
 Tato nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne 22. července 2013, s výjimkou čl. 2
 odst. 3, čl. 3 odst. 2, čl. 8 odst. 5,
 čl. 9 odst. 2 a čl. 13 odst. 4, které se použijí
 ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
 Toto
 nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech
 členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
předseda/předsedkyně
 [1] V právních textech se z důvodů
 srozumitelnosti, pokud jde o jejich formu, označují jako sociální podniky
 (v angličtině lze použít výrazy „undertakings“ nebo „enterprises“, v
 češtině však překládáme všechny varianty jako podniky).
 Tyto odlišné termíny by měly být překládány ve většině kontextů
 jako zaměnitelné.
 [2] Viz J. P.
 Morgan, Impact Investments: An Emerging Asset Class (Investice do sociálních
 dopadů: nově vznikající kategorie aktiv), 2011.
 [3] Soukromé umísťování lze popsat jako prodej cenných
 papírů poměrně malému počtu vybraných investorů, tj.
 jako způsob získávání kapitálu. Investoři zapojení do soukromého
 umísťování jsou obvykle velké banky, vzájemné fondy, pojišťovny a
 penzijní fondy. Opakem soukromého umísťování je veřejná emise, ve
 které jsou cenné papíry volně k prodeji na otevřeném trhu.
 [4] http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf
 [5] Viz http://ec.europa.eu/internal_market/investment/social_investment_funds_en.htm.
 [6] Úř. věst. C, s.
 [7] Úř. věst. C, s.
 [8] Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 32.
 [9] Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s.1.
 [10] Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1.
 [11] Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84.
 [12] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.
 [13] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.
 [14] Úř. věst. L 390,
 31.12.2004, s. 38.
 [15] Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 64.
 [16] Úř.věst. L 331, 15.12.2010, s.84.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 11.9.2020
 COM(2020) 485 final
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě žádosti Španělska – EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 1.Pravidla pro poskytování finančních příspěvků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
 1
 (dále jen „nařízení o EFG“).
 2.Dne 13. května 2020 předložilo Španělsko žádost EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors o finanční příspěvek z EFG v návaznosti na propouštění
 2
 v hospodářských odvětvích řazených v rámci NACE Revize 2 do oddílu 24 (Výroba základních kovů), 25 (Výroba kovových konstrukcí a kovodělných výrobků kromě strojů a zařízení), 30 (Výroba ostatních dopravních prostředků a zařízení), 32 (Ostatní zpracovatelský průmysl), 33 (Opravy a instalace strojů a zařízení) a 43 (Specializované stavební činnosti) v regionu úrovně NUTS 2 Galicie (ES11) ve Španělsku. Tato odvětví budou dále uváděna jako odvětví navazující na stavbu lodí.
 3.Po posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu se všemi příslušnými ustanoveními nařízení o EFG k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG jsou splněny.
 SHRNUTÍ ŽÁDOSTI
 Žádost o prostředky z EFG
 EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors
 Členský stát
 Španělsko
 Dotčený region / dotčené regiony (úroveň NUTS
 3
 2)
 Galicie (ES11)
 Datum podání žádosti
 13. května 2020
 Datum potvrzení obdržení žádosti
 13. května 2020
 Datum žádosti o poskytnutí dodatečných informací
 27. května 2020
 Lhůta pro poskytnutí dodatečných informací
 8. července 2020
 Lhůta pro vyhotovení posouzení
 30. září 2020
 Kritérium pro pomoc
 čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG
 Počet dotčených podniků
 38
 Sektory hospodářské činnosti
 (oddíl NACE Revize 2)
 4
 oddíl 24 (Výroba základních kovů),
 oddíl 25 (Výroba kovových konstrukcí a kovodělných výrobků kromě strojů a zařízení),
 oddíl 30 (Výroba ostatních dopravních prostředků a zařízení),
 oddíl 32 (Ostatní zpracovatelský průmysl),
 oddíl 33 (Opravy a instalace strojů a zařízení) a
 oddíl 43 (Specializované stavební činnosti).
 Referenční období (devět měsíců):
 od 23. května 2019 do 23. února 2020
 Počet pracovníků propuštěných v průběhu referenčního období
 960
 Celkový počet způsobilých příjemců pomoci
 960
 Celkový počet cílových příjemců pomoci
 500
 Rozpočet na individualizované služby (v EUR)
 3 274 000
 Rozpočet na provádění EFG
 5
 (v EUR)
 0 150 000
 Celkový rozpočet (v EUR)
 3 424 000
 Příspěvek z EFG (60 %) (v EUR)
 2 054 400
 POSOUZENÍ ŽÁDOSTI
 Postup
 4.Španělsko podalo žádost EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors dne 13. května 2020, tedy do 12 týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria pro pomoc stanovená v článku 4 nařízení o EFG. Komise ve stejný den potvrdila přijetí žádosti a vyžádala si od Španělska další informace dne 27. května 2020. Tyto dodatečné informace byly poskytnuty do šesti týdnů od vyžádání. Lhůta 12 týdnů od obdržení úplné žádosti, během níž by Komise měla dokončit své posouzení, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, uplyne dne 30. září 2020.
 Způsobilost žádosti
 Dotčené podniky a


text:
příjemci pomoci
 5.Žádost se týká 960 pracovníků propuštěných v odvětvích navazujících na stavbu lodí v podnicích, jež se nacházejí v regionu úrovně NUTS 2 Galicie (ES11).
 Podniky a počet propuštěných osob během referenčního období
 Oddíl 24
 Výroba základních kovů
 Oddíl 33
 Opravy a instalace strojů a zařízení
 PIPEWORKS, S.L.
 15
 AISLAMIENTOS SOAMAR, S.L.
 2
 Oddíl 25
 Výroba kovových konstrukcí a kovodělných výrobků kromě strojů a zařízení
 BULBO
 6
 ELABORADOS METALICOS EMESA, S.L.U.
 33
 CALSOMATU SL
 8
 INDUSTRIAL DE ACABADOS, S.A. (INDASA)
 15
 CANCELAS NAVAL SL
 1
 IRIS SOCIEDAD COOP. GALLEGA DE TRABAJO ASOCIADO
 22
 COGALSO FERROLTERRA, S.C.G.T.
 5
 MONTAJES ROTELU, S.L.
 7
 EXACTA SERVICIOS NAVALES E INDUSTRIALES, S.L.
 54
 MONTAJES TUBACER, S.L.
 128
 GABADI, S.L.
 18
 NAVALIBER, S.L.
 88
 INSTALACIONES Y MANTENIMIENTOS IMAFER, S.L.
 5
 TALLERES DIZMAR, S.L.
 7
 J.J. NAVAL HISPANOGALAICA, S.L.
 29
 TALLERES MECANICOS GALICIA, S.L.
 4
 M. BLANCO, S.L.
 13
 WELDMAIN SERVICIOS CALDERIA, TUBERIA Y SOLDADURA, S.L.
 31
 MONTAJES CANCELAS, S.L.
 20
 Oddíl 30
 Výroba ostatních dopravních prostředků a zařízení
 MONTAJES HERMANOS RAMALLO, S.L.
 2
 AZZERO MORRAZO
 12
 MONTAJES HERMANOS RODRIGUEZ RAMALLO, S.L.
 6
 DOMAYO METAL SL
 15
 SERFRIMEC, S.L.
 11
 FACTORIAS VULCANO, S.A.
 69
 TALLERES NAVALES RUIZ, S.L.
 3
 INDUSTRIAS NAVALES A XUNQUEIRA, S.L.
 3
 TUBERIA NAVAL FERRADAS, S.L.
 22
 TUYCALDE, S.L.
 8
 Oddíl 43
 Specializované stavební činnosti
 VIGUESA DE CARPINTERIA Y POLIURETANO, S.L. (VICARPO)
 37
 ELINCO CONSTRUCCIONES ELECTRICAS SL
 92
 Oddíl 32
 Ostatní zpracovatelský průmysl
 MONTAXES AGORPA, S.L.L.
 62
 CYSTERCLEAN SA
 57
 NORINVER MONTAJES E INGENIERIA, S.L.
 22
 PROTECNAVI, S.L.
 4
 URKIRA OX, S.L.
 24
 Celkový počet podniků: 38
 Celkový počet propuštěných osob:
 960
 Celkový počet způsobilých pracovníků:
 960
 Kritéria pro pomoc
 6.Španělsko předložilo žádost v souladu s kritérii pro pomoc stanovenými v čl. 4 odst. 2, tedy odchylně od kritérií podle čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG, která vyžadují, aby v jednom členském státě v podnicích působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném v oddíle NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 během referenčního období v délce devíti měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500. V regionu úrovně NUTS 2 Galicie (ES11) bylo zaznamenáno 960 případů propouštění v odvětvích navazujících na stavbu lodí. Avšak vzhledem k tomu, že k propouštění nedošlo ve stejném hospodářském odvětví (viz odstavec 2), uplatní se odchylka od čl. 4 odst. 1 písm. b) stanovená v čl. 4 odst. 2 (podrobnosti ohledně výjimečných okolností týkajících se přípustnosti žádosti viz odstavce 17–22).
 7.Devítiměsíční referenční období v případě uvedené žádosti trvalo od 23. května 2019 do 23. února 2020.
 Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti
 8.Počet 960 propuštěných pracovníků během referenčního období byl vypočítán na základě dne skutečného skončení pracovního poměru nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání.
 Způsobilí příjemci
 9.Celkový počet způsobilých příjemců pomoci je 960.
 Vztah mezi propouštěním a významnými změnami ve struktuře světového obchodu způsobenými globalizací
 10.Španělsko za účelem stanovení vztahu mezi propouštěním a významnými změnami ve struktuře světového obchodu způsobenými globalizací tvrdí, že námořní odvětví prošlo v posledních dvaceti letech na celém světě


text:
dramatickými změnami. V důsledku masivního nárůstu knihy objednávek v období 2002–2008 (z 48,9 milionu kompenzované hrubé prostornosti (Compensated Gross Tonnes, CGT)
 6
 na 194,2 milionu)
 7
 byly vybudovány nové loděnice, většina z nich v Asii. Celosvětová hospodářská a finanční krize však již letech 2008 až 2012 snížila počet objednávek na polovinu. Od té doby klesající trend stále přetrvává. Od roku 2012 do konce roku 2019 se objednávky snížily o 13,6 % (z 92,3 milionu CGT na 79,7 milionu)
 8
 . V důsledku sníženého počtu objednávek a značného rozvoje odvětví stavby lodí v Asii toto odvětví v současné době trpí v celosvětovém měřítku nadměrnou kapacitou, což vede k tvrdé globální konkurenci.
 11.Skutečnost, že nové námořní plavidlo může naložit svůj první náklad bez ohledu na místo, kde bylo postaveno, zvyšuje flexibilitu kupujících při nákupu plavidel, což zvyšuje konkurenci loděnic po celém světě
 9
 .
 12.Během patnácti let (od roku 2004 do roku 2019) předběhla Evropu ve stavbě obchodních lodí (tj. tankerů, lodí přepravujících volně ložený náklad a kontejnerových lodí) východní Asie. Ve světle dravé konkurence ze strany východoasijských zemí přeorientovaly evropské loděnice své činnosti v oblasti stavby lodí na nové trhy a vstoupily na úzce specializované trhy komplexní stavby lodí, jako jsou osobní lodě a ostatní plavidla nepoužívaná pro přepravu nákladu
 10
 . V roce 2019 představovaly osobní lodě, ostatní plavidla nepoužívaná pro přepravu nákladu a pobřežní plavidla dohromady 95 % evropských objednávek
 11
 .
 13.V důsledku značné nadměrné kapacity v odvětví stavby obchodních lodí v nedávné době se však země jako Čína, Jižní Korea a Japonsko rovněž rozhodly vstoupit na evropský trh se špičkovými a komplexními typy lodí. Kromě toho tyto země zavedly nové odvětvové strategie a politiky a uplatňují soubor opatření, včetně státní podpory a dalších finančních pobídek, jejichž cílem je stimulace domácí poptávky. Kromě toho tyto země rovněž zavedly nová nebo dodatečná obchodní opatření na podporu svých místních loděnic a svých místních společností podnikajících v oblasti námořního vybavení
 12
 .
 14.To vedlo ke značnému přesunu světové produkce z Evropy do Asie. V roce 2002 měly vedoucí postavení na světovém trhu stavby lodí, měřeno objemem výroby, Jižní Korea a Japonsko (obě země 30 %), následovány Evropou (22,5 %). Čína představovala pouze 7 % světové stavby lodí. V roce 2018 se Čína stala lídrem (35,5 %), následovalo Japonsko (23,4 %) a Jižní Korea (22,7 %), zatímco podíl Evropy na trhu klesl na pouhých 6,8 %
 13
 . Pokud jde o knihu objednávek, Evropa měla v roce 2019 podíl ve výši 14,7 % (o pět procentních bodů méně než v roce 2002), Čína s vedoucím postavením na trhu měla podíl 34 %, Jižní Korea 26 % a Japonsko 15 %
 14
 .
 15.Evropa tak o většinu svého podílu na trhu přišla ve prospěch asijských zemí, v nichž jsou nižší náklady na pracovní sílu a jež využívají dotačních politik a preferenčního daňového zacházení
 15
 .
 16.Obecně bylo v odvětví stavby lodí k dnešnímu dni podáno sedm žádostí o příspěvek z EFG
 16
 , z nichž dvě souvisí s globalizací spojenou s obchodem a


text:
pět zbývajících s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí. Čtyři z těchto případů se týkají strojů a zařízení pro lodě a tři se týkají loděnic.
 Vysvětlení mimořádných okolností, na nichž se zakládá přípustnost žádosti
 17.Podle čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG je možné, aby se kolektivní žádost týkající se malých a středních podniků, jež se nacházejí v jednom regionu, vztahovala na malé a střední podniky působící v různých hospodářských odvětvích vymezených na úrovni NACE Revize 2, pokud jsou tyto podniky hlavním nebo jediným druhem podnikatelů v daném regionu.
 18.Podle galicijského statistického úřadu bylo v roce 2018 v Galicii zaregistrováno 247 631 podniků a z toho 247 478 (99,94 %) zaměstnávalo méně než 250 pracovníků
 17
 . Malé a střední podniky proto v tomto regionu tvoří páteř hospodářství.
 19.Kromě toho patří k malým a středním podnikům všech 38 podniků, jichž se tato žádost týká.
 20.Evropské odvětví stavby lodí je tvořeno převážně malými a středními loděnicemi (lodě o hmotnosti 60–150 tun) a objem subdodávek se odhaduje na 80 % hodnoty
 18
 a 89 % pracovních míst
 19
 . Odvětví stavby lodí v Galicii vykazuje tentýž trend. Subdodavatelé jsou vysoce specializovaní, a jsou tudíž ve velké míře na hlavní loděnici závislí. Pokud má hlavní loděnice hospodářské obtíže, má to značné dopady na navazující odvětví. Vzájemná závislost a důsledky pro zaměstnanost v odvětvích navazujících na stavbu lodí jsou tedy stejné, jako kdyby společnosti fungovaly v jediném hospodářském odvětví NACE.
 21.Koncentrace všech komerčních loděnic (sedm
 20
 v roce 2019) na malém území ve Vigo Ria stupňuje negativní dopady na regionální trh práce. Propouštění má proto závažný dopad na regionální hospodářství.
 22.Jsou tudíž splněny podmínky čl. 4 odst. 2, jež umožňují považovat žádost podle čl. 4 odst. 1 písm. b) za přijatelnou, přestože nejsou kritéria zcela splněna.
 23.Proto by tato žádost měla být považována za žádost podle čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG, a to vzhledem k mimořádným okolnostem (kombinace vážného dopadu propouštění na zaměstnanost a místní hospodářství a skutečnosti, že malé a střední podniky jsou hlavním druhem podnikatelů v regionu).
 Události vedoucí k propouštění a ukončení činnosti
 24.Loděnice v Galicii staví technologicky vyspělá vojenská plavidla, ropné a chemické tankery, pobřežní plavidla, oceánografické a seismické výzkumné lodě, remorkéry a osobní lodě (trajekty, výletní lodě a rekreační plavidla). Galicijské loděnice rovněž vynikají ve stavbě rybářských plavidel
 21
 .
 25.Klesající tržní podíl EU na celosvětové produkci lodí a zvýšená celosvětová konkurence měly katastrofální důsledky pro odvětví navazující na stavbu lodí v Galicii. Likvidace a uzavření loděnice Factorias Vulcano v červenci 2019 a žádost loděnice HJ Barreras o předinsolvenční řízení v říjnu 2019 jsou hlavními událostmi, jež vedly k propouštění. K polovině propuštění, jichž se týká tato žádost, došlo ve společnostech, jež jsou věřiteli společnosti HJ Barreras.
 Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost
 26.Odvětví stavby lodí (loděnice a přidružená odvětví) v Galicii zaznamenalo v roce 2018 roční obrat ve výši přibližně 2 000 milionů EUR (3,3 % regionálního HDP) a záviselo na něm 10 000 přímých pracovních míst a 25 000


text:
22
 nepřímých pracovních míst. Podle galicijské asociace odvětví kovovýroby (ASIME) došlo v roce 2019 v důsledku obtíží v některých galicijských loděnicích k poklesu obratu v tomto odvětví o 11 % a ke ztrátě 20,8 % pracovních míst
 23
 .
 27.V roce 2019 činila míra nezaměstnanosti ve Vigu, městě o 295 000 obyvatel, 16,3 %
 24
 , což je téměř o pět procentních bodů více než průměr v dotčeném regionu (11,7%
 25
 ), a 21 247 pracovníků bylo zaregistrováno jako uchazeči práci. Jak již bylo uvedeno, všechny galicijské obchodní loděnice se nacházejí ve Vigu. Koncentrace loděnic na malém území znásobuje negativní účinky klesajícího obratu a ztráty pracovních míst v loďařském průmyslu, což vede k většímu dopadu na regionální trh práce, než jaký většinou ukazují čísla.
 Cíloví příjemci pomoci a navržené akce
 Cíloví příjemci pomoci
 28.Odhadovaný počet propuštěných pracovníků, u nichž se očekává, že se budou účastnit opatření, je 500. Rozdělení těchto pracovníků podle pohlaví, státního občanství a věkových skupin je následující:
 Kategorie
 Počet cílových příjemců pomoci
 Pohlaví:
 Muži:
 470
 (94,0 %)
 Ženy
 26
 :
 30
 (6,0 %)
 Státní občanství:
 Občané EU:
 487
 (97,4 %)
 Občané zemí, které nejsou členy EU:
 13
 (2,6 %)
 Věková skupina:
 15–24 let:
 17
 (3,4 %)
 25–29 let:
 36
 (7,2 %)
 30–54 let:
 391
 (78,2 %)
 55–64 let:
 56
 (11,2 %)
 nad 64 let:
 0
 (0,0 %)
 Způsobilost navržených akcí
 29.Individualizované služby pro propuštěné pracovníky budou tvořit následující akce:
 –Informační setkání a přípravné semináře: Informační setkání jsou prvním opatřením, které bude nabídnuto všem cílovým příjemcům pomoci a bude zahrnovat obecné informace o dostupných poradenských a školicích programech, o dávkách a pobídkách. Jejich součástí bude i sestavení profilu zúčastněných. Na přípravných seminářích budou poskytnuty podrobnější informace o možnostech nového uplatnění a odvětvích, která vyžadují licenci nebo osvědčení o odborné způsobilosti; dále se budou věnovat certifikaci schopností a sociálních dovedností nabytých v pracovních situacích a způsobům dokončení povinného vzdělání. Plánují se rovněž semináře o podnikání.
 –Profesní poradenství zaměřené na podporu zaměstnání nebo samostatné výdělečné činnosti bude poskytováno v průběhu celého prováděcího období.
 –Odborná příprava. Bude zahrnovat 1) odbornou přípravu v oblasti klíčových kompetencí a horizontálních kompetencí; 2) přípravu na testy zaměřené na uznávání dovedností získaných prostřednictvím pracovních zkušeností (uznávání předchozího vzdělání); 3) odborná příprava zaměřená na rekvalifikaci, jako je údržba budov a zařízení měst, provoz skladů, skladová logistika, Scrum Master atd. a 4) odborná příprava zaměřená na zvyšování kvalifikace, jako je kompozitní materiál v loďařském průmyslu, vysoce pevná nízkolegovaná ocel (HSLA)
 27
 pro námořní struktury, virtuální realita a rozšířená realita při stavbě lodí, řešení CAD/CAM
 28
 pro stavbu lodí, kontrolní technologie 3D používané pro stavbu lodí (vyrovnávání a tvarování dílů), FSW
 29
 a hybridní laserové svařování tavící se elektrodou v aktivním plynu (MAG)
 30
 , monitorované systémy svařování elektrickým obloukem a aditivní výroba v loďařství. Odborná příprava zaměřená na podnikání bude poskytnuta lidem, kteří hodlají provozovat samostatnou výdělečnou činnost.
 –Intenzivní pomoc při hledání zaměstnání, jejíž součástí bude aktivní vyhledání pracovních příležitostí na lokální a regionální úrovni (určené i osobám samostatně výdělečně činným) a porovnání nabídky s poptávkou.
 –Odborné vedení


text:
po návratu do práce. Pracovníkům, kterým se podařilo vrátit zpět do zaměstnání, bude poskytnuta v prvních měsících pomoc, aby se předešlo případným problémům v novém zaměstnání.
 –Pobídky. Bude poskytnuta řada pobídek. 1) Pobídka k účasti. Pracovníci, kteří se účastní opatření a budou dodržovat dohodnutý postup k získání nové práce, obdrží částku až 400 EUR (jednorázově nebo v několika splátkách). 2) Příspěvek na dojíždění (0,19 EUR/km plus dodatečné náklady, jako je mýtné a náklady na parkování, budou-li řádně odůvodněny, a úhrada nákladů na veřejnou dopravu). 3) Příspěvek na výdaje, které ponesou osoby pečující o závislé osoby. Pracovníci, kteří mají pečovatelské povinnosti (o děti, starší osoby nebo osoby se zdravotním postižením) obdrží částku až 20 EUR za den účasti na opatřeních. Cílem je pokrýt dodatečné náklady, které účastníkům s pečovatelskými povinnostmi vzniknou v souvislosti s účastí na odborné přípravě nebo dalších opatřeních. 4) Pobídky týkající se získání jiného zaměstnání (outplacement). Osoby, jež se vrací do zaměstnání jako závislí pracovníci nebo osoby samostatně výdělečně činné obdrží 200 EUR měsíčně na maximální období šesti měsíců. Pobídka je určena k tomu, aby pracovníky, zejména ty starší, motivovala k setrvání na trhu práce a k rychlému nalezení dalšího zaměstnání.
 30.Navržené akce, které jsou zde popsány, představují aktivní opatření na trhu práce v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG. Tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.
 31.Španělsko poskytlo požadované informace o akcích, které jsou pro dotyčný podnik podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv povinné. Rovněž potvrdila, že finanční příspěvek z EFG nebude takové akce nahrazovat.
 Předběžný rozpočet
 32.Celkové odhadované náklady činí 3 424 000 EUR, což zahrnuje výdaje na individualizované služby ve výši 3 274 000 EUR a výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování a propagace, kontroly a výkaznictví ve výši 150 000 EUR.
 33.Celkový požadovaný finanční příspěvek z EFG činí 2 054 400 EUR (60 % celkových nákladů).
 Opatření
 Odhadovaný počet účastníků
 Odhadované náklady na účastníka
 (v EUR)
 31
 Odhadované celkové náklady
 (v EUR)
 32
 Individualizované služby (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a c) nařízení o EFG)
 Informační setkání a přípravné semináře
 (Acogida y diagnóstico inicial, medidas de sensibilización)
 500
 541
 270 500
 Profesní poradenství
 (Orientación laboral)
 500
 500
 250 000
 Odborná příprava
 (Formación)
 350
 4 871
 1 705 000
 Intenzivní pomoc při hledání zaměstnání
 (Prospección laboral)
 300
 1 300
 390 000
 Odborné vedení po návratu do práce
 (Seguimiento en el empleo)
 250
 250
 62 500
 Mezisoučet (a):
 Procento balíčku individualizovaných služeb:
 –
 2 678 000
 (81,80 %)
 Příspěvky a pobídky (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG)
 Pobídky
 (Programa de incentivos)
 400
 1 490
 33
 596 000
 Mezisoučet (b):
 Procento balíčku individualizovaných služeb:
 –
 596 000
 (18,20 %)
 Akce podle čl. 7 odst. 4 nařízení o EFG
 1. Přípravné činnosti
 –
 0
 2. Řídicí činnosti
 –
 100 000
 3. Poskytování informací a propagace
 –
 32 000
 4. Kontrolní a vykazovací činnosti
 –
 18 000
 Mezisoučet (c):
 Procentní podíl na celkových nákladech:
 –
 150 000
 (4,38 %)
 Celkové náklady (a + b


text:
+ c):
 –
 3 424 000
 Příspěvek z EFG (60 % celkových nákladů)
 –
 2 054 400
 34.Náklady na akce uvedené v tabulce výše, jakož i akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG nepřesahují 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb. Španělsko potvrdilo, že tyto akce jsou podmíněny aktivní účastí cílových příjemců pomoci na činnostech souvisejících s hledáním zaměstnání nebo s profesní přípravou.
 Období způsobilosti výdajů
 35.Španělsko začalo poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci dne 13. srpna 2020. Výdaje na akce jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 13. srpna 2020 do 13. srpna 2022.
 36.Španělsku začaly vznikat administrativní výdaje spojené s prováděním EFG dne 8. června 2020. Výdaje na přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 8. června 2020 do 13. února 2023.
 Doplňkovost s akcemi financovanými z vnitrostátních fondů nebo fondů Unie
 37.Zdrojem předběžného financování nebo spolufinancování jsou fondy Consellería de Economía, Emprego e Industria de la Xunta de Galicia.
 38.Španělsko potvrdilo, že výše popsaná opatření, která získají finanční příspěvek z EFG, neobdrží zároveň finanční příspěvky z jiných finančních nástrojů Unie.
 Postupy pro konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery a s místními a regionálními orgány
 39.Španělsko uvedlo, že regionální správu Xunta de Galicia podpořili při přípravě žádosti ASIME a odborové organizace CCOO
 34
 a UGT
 35
 , sociální partneři, kteří se účastní sociálního dialogu v Galicii, tím, že poskytli podrobné informace o odvětví stavby lodí a souvisejícím trhu práce. Koordinovaný balíček individualizovaných služeb byl vypracován na základě konzultací se sociálními partnery a projednán na dvou zasedáních ve dnech 4. listopadu 2019 a 19. února 2020. Prostřednictvím dohody o spolupráci se sociální partneři rovněž zapojí do provádění služeb.
 Řídicí a kontrolní systémy
 40.Žádost obsahuje popis řídicího a kontrolního systému, který specifikuje povinnosti dotčených orgánů. Španělsko oznámilo Komisi, že finanční příspěvek bude řízen a kontrolován stejnými orgány, které řídí a kontrolují ESF. Zprostředkujícím subjektem pro řídicí orgán bude regionální správa Xunta de Galicia
 36
 .
 Závazky přijaté dotčeným členským státem
 41.Španělsko poskytlo všechny nezbytné záruky týkající se těchto bodů:
 –při přístupu k navrženým akcím a jejich provádění budou dodržovány zásady rovného zacházení a nediskriminace,
 –byly splněny požadavky stanovené vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU, které se týkají hromadného propouštění,
 –propouštějící podniky, které pokračují ve své činnosti i po propuštění pracovníků, dodržují své zákonné povinnosti upravující propouštění a své pracovníky příslušným způsobem zabezpečí,
 –navržené akce neobdrží finanční podporu z jiných fondů či finančních nástrojů Unie a zamezí se jakémukoliv dvojímu financování,
 –navržené akce se budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů,
 –finanční příspěvek z EFG bude v souladu s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu.
 ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Rozpočtový návrh
 42.EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
 37
 .
 43.Po posouzení žádosti s ohledem


text:
na podmínky stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení o EFG a při zohlednění počtu cílových příjemců pomoci, navržených akcí a odhadovaných nákladů navrhuje Komise uvolnit z EFG částku 2 054 400 EUR, která představuje 60 % celkových nákladů na navržené akce, aby se v souvislosti s dotčenou žádostí poskytl finanční příspěvek.
 44.Úhrnný objem příspěvků za mimořádných okolností v běžném roce nepřesáhne 15 % maximální roční částky EFG v souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG.
 45.Návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme společně Evropský parlament a Rada, jak stanoví bod 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 38
 .
 Související akty
 46.Současně s tímto návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků ve výši 2 054 400 EUR do příslušné rozpočtové položky.
 47.Současně s přijetím tohoto návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou navržené rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě
 žádosti Španělska – EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
 s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
 39
 , a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,
 s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 40
 , a zejména na bod 13 uvedené dohody,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) má za cíl poskytovat podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni, a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat těmto osobám při jejich opětovném začlenění na trh práce.
 (2)EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
 41
 .
 (3)Dne 13. května 2020 předložilo Španělsko žádost o finanční příspěvek z EFG v souvislosti s propouštěním v hospodářských odvětvích řazených v rámci statistické klasifikace ekonomických činností v Evropském společenství („NACE“) Revize 2 do oddílu 24 (Výroba základních kovů), 25 (Výroba kovových konstrukcí a kovodělných výrobků kromě strojů a zařízení), 30 (Výroba ostatních dopravních prostředků a zařízení), 32 (Ostatní zpracovatelský průmysl), 33 (Opravy a instalace strojů a zařízení) a 43 (Specializované stavební činnosti) v regionu úrovně NUTS 2 Galicie (ES11) ve Španělsku. Tato žádost byla doplněna o


text:
další informace poskytnuté v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1309/2013. Žádost splňuje požadavky na stanovení výše finančního příspěvku z EFG podle článku 13 nařízení (EU) č. 1309/2013.
 (4)V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 1309/2013 se žádost Španělska považuje za přípustnou, neboť se jedná o kolektivní žádost týkající se malých a středních podniků, jež se nacházejí v jednom regionu (Galicii), v němž jsou tyto podniky hlavním druhem podnikatelů, a propouštění má závažný dopad na zaměstnanost a na místní, regionální i celostátní hospodářství.
 (5)V souvislosti s uvedenou žádostí Španělska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na poskytnutí finančního příspěvku ve výši 2 054 400 EUR.
 (6)Aby byly prostředky z EFG uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné ode dne jeho přijetí,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2020 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 2 054 400 EUR v prostředcích na závazky a na platby.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne [datum přijetí]
 42*.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.
 (2)
 Ve smyslu článku 3 nařízení o EFG.
 (3)
 Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).
 (4)
 Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.
 (5)
 V souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1309/2013.
 (6)
 CGT (Compensated Gross Tonnes) – kompenzovaná hrubá prostornost – mezinárodní měrná jednotka, jež usnadňuje srovnání produkce různých loděnic bez ohledu na typy vyrobených plavidel.
 (7)
 Zdroj:
 Sea Europe Shipbuilding Market Monitoring, report 46 FY 2018
 (Zpráva Sea Europe o sledování trhu stavby lodí).
 (8)
 Tamtéž.
 (9)
 An analysis of market-distorting factors in shipbuilding
 (Analýzy faktorů narušujících trh v odvětví stavby lodí).
 OECD Science, Technology and Industry Policy Papers,
 duben 2019, č. 67
 .
 (10)
 SEA Europe Annual Report 2018 2019
 (Výroční zpráva SEA Europe za roky 2018 a 2019).
 (11)
 EU-28 a Norsko.
 (12)
 Viz
 SEA Europe Annual Report 2018 2019
 (Výroční zpráva SEA Europe za roky 2018 a 2019).
 (13)
 Zdroj: Sea Europe Shipbuilding Market Monitoring, zpráva 46 FY 2018.
 (14)
 SEA Europe Annual Report 2018 2019
 (Výroční zpráva SEA Europe za roky 2018 a 2019).
 (15)
 ECORYS (2009) Study on the Competitiveness of the European Shipbuilding Industry
 (Studie konkurenceschopnosti evropského odvětví stavby lodí).
 (16)
 Jedná se o případy: EGF/2010/001 DK/ Nordjylland COM(2010) 451, EGF/2010/006 PL/ Cegielski-Poznan COM(2010) 631, EGF/2010/025 DK/ Odense Steel Shipyard COM(2011) 251, EGF/2011/008 DK/ Odense Steel Shipyard COM(2012) 272, EGF/2011/019 ES/ Galicia Metal COM(2012) 451, EGF/2014/008 FI/ STX Rauma COM(2014) 630 a tento případ.
 (17)
 www.ige.eu
 (18)
 Ardan economic and competitiveness report 2019
 (Zpráva o hospodářství a konkurenceschopnosti Ardan).
 Consortium of Vigo free


text:
zone
 (Konsorcium svobodného pásma Vigo).
 (19)
 González Rodríguez, A. (2009) „Socio-labour consequences of the new flexible production organization models.
 The case of the naval industry/Consecuencias socio-laborales de los nuevos modelos de organización de la producción flexibles.
 El caso de la industria naval“
 (Sociálně-pracovní důsledky nových pružných modelů organizace výroby).
 Revista de Economia (Curitibia), 8, 22–42.
 (20)
 Astilleros Armon Vigo, Cardama Shipyard, Factorías Vulcano (zlikvidovány v roce 2019), Freire Shipyard, Hijos de J. Barreras, Metalships & Docks, Nodosa Shipyard a J. Valiña.
 (21)
 Ardan economic and competitiveness report 2019 (Zpráva o hospodářství a konkurenceschopnosti Ardan). Consortium of Vigo free zone (Konsorcium svobodného pásma Vigo).
 (22)
 Tamtéž.
 (23)
 V roce 2019 došlo v galicijských loděnicích a v navazujících odvětvích ke ztrátě přibližně 2 000 přímých pracovních míst. Stávající žádost však poskytne podporu pouze pracovníkům, kteří byli propuštěni během devítiměsíčního referenčního období (od 23. května 2019 do 23. února 2020). Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG nepředpokládá, že opatření využijí pracovníci, jejichž propuštění bylo vyvoláno stejnou událostí, která vedla k propouštění během referenčního období, ale došlo k němu před nebo po něm.
 (24)
 EPA municipios (šetření pracovních sil / obce)
 (25)
 EPA Comunidades autónomas (šetření pracovních sil / regiony úrovně NUTS 2)
 (26)
 Ženy jsou v navazujících odvětvích stavby lodí zastoupeny ve velmi malém počtu. V důsledku toho je z propuštěných pracovníků pouze 6 % žen.
 (27)
 HSLA – high-strength low-alloy (vysoce pevná nízkolegovaná ocel).
 Vysoce pevná nízkolegovaná ocel je legovaná ocel, jež nabízí lepší mechanické vlastnosti nebo větší odolnost korozi než uhlíková ocel. Vysoce pevná nízkolegovaná ocel se liší od jiných ocelí v tom, že tyto jiné oceli nejsou vyráběny tak, aby vyhovovaly specifickému chemickému složení, ale aby splňovaly specifické mechanické vlastnosti.
 (28)
 CAD/CAM – computer-aided design (projektování pomocí počítače) / computer-aided manufacturing (počítačově podporovaná výroba).
 (29)
 Třecí svařování promíšením.
 (30)
 Svařování tavící se elektrodou v aktivním plynu (MAG, Metal Active Gas).
 (31)
 Odhadované náklady na pracovníka byly zaokrouhleny, aby se neuváděla desetinná místa. Toto zaokrouhlení však nemá vliv na celkové náklady každého opatření, které jsou stejné jako v žádosti předložené Španělskem.
 (32)
 Celkový součet neodpovídá přesně v důsledku zaokrouhlení.
 (33)
 Náklady na účastníka tohoto opatření jsou uvedeny pouze pro účely prezentace. Náklady na účastníka pobídek budou záviset na individuální situaci každého pracovníka a na jeho způsobilosti pro různé typy pobídek, jak je vysvětleno v odstavci 29.
 (34)
 Svaz průmyslu CCOO Galicie.
 (35)
 Svaz kovoprůmyslu, stavebnictví a souvisejících odvětví UGT (MCA-UGT).
 (36)
 Správa Xunta de Galicia, a zejména Consellería de Facenda – Dirección General de política financiera, tesoro y fondos europeos / Servicio de inspección y control de fondos comunitarios ve spolupráci s Consellería de Economía, Emprego e Industria – Secretaría Xeral de Emprego / Subdirección Xeral de Relacións Laborais budou zprostředkujícím subjektem pro řídicí orgán.
 (37)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.
 (38)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (39)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.
 (40)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (41)
 Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52008PC0306(01)
 Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce /* KOM/2008/0306 konečném znení - CNS 2008/0103 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 20.5.2008KOM(2008) 306 v konečném znění2008/0103 (CNS)2008/0104 (CNS)2008/0105 (CNS)2008/0106 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělceNávrhNAŘÍZENÍ RADYo úpravách ve společné zemědělské politice prostřednictvím změn nařízení (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. [...]/2008NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)NávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se mění rozhodnutí 2006/144/ES o strategických směrech Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007–2013)(předložená Komisí) {SEK(2008) 1885}{SEC(2008) 1886}DŮVODOVÁ ZPRÁVAODůVODNěNÍ A CÍLE NÁVRHUHlavními cíli stanovenými ve sdělení Komise „Příprava na kontrolu stavu reformy SZP“ ze dne 20. listopadu 2007 bylo posouzení toho, jak je prováděna reforma SZP z roku 2003, a zavedení takových úprav reformního procesu, které jsou považovány za nezbytné z hlediska dalšího zjednodušení politiky, využití nových tržních příležitostí a přípravy na nové úkoly, jakými jsou například změna klimatu, vodní hospodářství či bioenergie.V posledních měsících nabyl jeden z výše uvedených cílů, konkrétně využití tržních příležitostí, nového rozměru vzhledem k tomu, že došlo k prudkému zvýšení cen mnoha zemědělských produktů na výjimečnou úroveň. Stabilní růst těchto cen v roce 2006 a v prvním pololetí roku 2007 již podpořil závěry uvedené ve sdělení z listopadu, že by měly být zrušeny zbývající kontroly nabídky v rámci SZP (totiž mléčné kvóty a vynětí půdy z produkce). Kombinace faktorů, která vedla k tomuto vývoji, a nejvhodnější reakce ze strany EU na tento vývoj jsou uvedeny v samostatném sdělení Komise.Hlavní závěry listopadového sdělení o posouzení nejnovějších reforem SZP vypracovaného v rámci kontroly stavu SZP nicméně zůstávají v platnosti. Tyto reformy, které prostřednictvím režimu jednotné platby oddělily většinu přímých plateb – v roce 2003 pro odvětví plodin na orné půdě, hovězího a skopového masa a mléka a v roce 2004 pro odvětví olivového oleje, bavlny a tabáku – znamenaly v tomto procesu novou etapu. V rámci reformy z roku 2003 byla v roce 2005 dalšími finančními prostředky a reformou nástrojů politiky posílena politika rozvoje venkova. Reformní proces pak pokračoval reformami v oblasti cukru (2006), ovoce a zeleniny a vína (2007).Výše uvedené reformy odrážejí výrazný posun ve směřování společné zemědělské politiky, která tak v současnosti může lépe plnit své základní cíle.- Podpora producentů je ve značné míře (z 90 %) oddělena od rozhodnutí o produkci, což umožňuje zemědělcům v EU, aby se rozhodovali na základě tržních podnětů a při přizpůsobování se změnám hospodářského prostředí spoléhali na svůj zemědělský potenciál a své preference. Toto je nejefektivnější způsob, jak poskytovat podporu zemědělských příjmů.- Díky ukončení podpory produktů, která byla obecně považována za základ problémů s přebytky v minulosti, a snížení podpůrných cen v EU se zemědělství v Evropské unii přiblížilo světovým trhům, došlo


text: ke zlepšení tržní rovnováhy a ke snížení rozpočtových nákladů na intervenční zásoby nebo nakládání s přebytky.- V důsledku reformního procesu se zvýšila konkurenceschopnost zemědělství Evropské unie, která se i přes pokles svého podílu na většině komoditních trhů stala největším vývozcem zemědělských produktů, zejména pak produktů s vysokou přidanou hodnotou, a současně zůstala největším světovým dovozcem zemědělských produktů a dosud největším trhem pro rozvojové země.- SZP stále více přispívá k prevenci rizik zhoršování životního prostředí a zajišťuje dodání mnoha veřejných statků, které naše společnost očekává, neboť podpora producentů je nyní prostřednictvím systému podmíněnosti závislá na dodržování norem týkajících se životního prostředí, bezpečnosti a jakosti potravin, jakož i dobrých životních podmínek zvířat.- Posílená politika rozvoje venkova podporuje ochranu životního prostředí a venkovské krajiny a podněcuje růst, vytváření pracovních míst a inovaci ve venkovských oblastech, zejména v těch odlehlých, vylidněných nebo výrazně závislých na zemědělství.Výše uvedený vývoj ukazuje, že dnešní společná zemědělská politika se od SZP v minulosti zásadně liší. Sdělení „Příprava na kontrolu stavu reformy SZP“ však také uvádí, že „aby byla SZP i nadále politikou aktuální i perspektivní, musí být schopna zhodnotit své nástroje, posoudit, zda fungují tak, jak by měly, identifikovat veškeré změny nezbytné za účelem dosažení uvedených cílů a přizpůsobit se novým výzvám“.V souladu se skutečnostmi uvedenými ve sdělení připravila Komise právní návrhy doprovázené zprávou o posouzení dopadů týkající se kontroly stavu SZP, které shrnují výsledky rozsáhlé konzultace zúčastněných stran a příspěvky dalších evropských institucí.Právní návrhy se týkají tří základních nařízení:- nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce,- nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů),- nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV).Tyto návrhy nepředstavují zásadní reformu, ale mají přispět k dalšímu rozvoji společné zemědělské politiky, který bude v souladu s celkovým cílem Komise a požadavky Smluv na podporu udržitelného a tržně orientovaného odvětví zemědělství.REžIM JEDNOTNÉ PLATBY (RJP) A REžIM JEDNOTNÉ PLATBY NA PLOCHU (RJPP)ZjednodušeníZlepšování a zjednodušování právních předpisů je jednou z politických priorit Komise pro období 2004–2009. Společná zemědělská politika nastoupila cestu ke zjednodušení prostřednictvím své reformy v roce 2003 tím, že přesunula většinu přímých plateb zemědělcům do režimu jednotné platby a v roce 2007 přijala jednotnou společnou organizaci trhu.V případě režimu jednotné platby zkušenosti ukazují, že tento režim přispěl ke snížení administrativní zátěže, k zamezení zbytečných veřejných výdajů, ke zlepšení přijímání SZP ze strany veřejnosti a ke zlepšení konkurenceschopnosti v rámci SZP. Stále však existují rezervy, pokud jde o zjednodušení, zejména v oblasti podmíněnosti a stávající částečně vázané podpory.PodmíněnostReforma SZP v roce 2003 zavedla podmíněnost v rámci jednotné platby na zemědělský podnik. To znamená, že tyto platby podléhají právním předpisům pro oblast životního prostředí, bezpečnost potravin a dobré životní podmínky zvířat a rovněž


text: zemědělský podnik musí být udržován v dobrém zemědělském a ekologickém stavu.Praktické problémy při provádění podmíněnosti zjistily jednotlivé členské státy i Komise samotná prostřednictvím svých auditů účetních závěrek. To vedlo Komisi k přezkoumání oblasti působnosti podmíněnosti, aby mohlo dojít ke zjednodušení a zdokonalení jejích cílů. Návrhy se zaměřují zejména na zrušení některých povinných požadavků podle předpisů, které nejsou považovány za relevantní nebo jsou spojeny s odpovědností zemědělců, a na zavedení požadavků na dobrý zemědělský a ekologický stav, aby se zachovaly ekologické výhody, které představuje vynětí půdy z produkce, a řešily otázky spojené s vodním hospodářstvím.Částečně vázaná podporaV rámci reformy SZP z roku 2003 se některé členské státy domnívaly, že úplné oddělení plateb od produkce by mohlo vést ke vzniku určitých rizik, jako je ukončení produkce, nedostatečné dodávky surovin do zpracovatelských odvětví nebo sociální a ekologické problémy v oblastech, kde je jen málo ekonomických alternativ. Z toho důvodu bylo rozhodnuto zachovat v některých odvětvích určitou míru vázané podpory.Zkušenosti s oddělením plateb od produkce ukazují, že na úrovni EU obecně nedošlo k dramatickým změnám výrobních struktur a že farmáři udržitelnějším způsobem produkovali to, co si žádal trh. Rovněž je třeba zdůraznit, že paralelní zachování obou systémů (vázané a oddělené podpory) nepřispělo ke zjednodušení státní a regionální administrativy členských států.Vzhledem k tomu se navrhuje oba systémy spojit podle zásad reformy SZP z roku 2003, tj. zrušit zbývající vázanou podporu a přesunout ji do režimu jednotné platby. Výjimkou nicméně zůstávají prémie na krávy bez tržní produkce mléka a prémie na skopové a kozí maso. V těchto případech se navrhuje, aby členské státy mohly zachovat vázanou podporu (pokud v současné době existuje) za účelem udržení hospodářské aktivity v regionech, kde je málo jiných hospodářských alternativ nebo kde vůbec neexistují.Další otázky spojené se zjednodušenímNávrh obsahuje také jiná opatření zaměřená na další zjednodušení SZP. Možnost větší flexibility se projevila zejména v oblasti využívání vnitrostátních rezerv a při převodu platebních nároků, v možných změnách nároků a v datech plateb. Rovněž se navrhuje zrušit nároky při vynětí půdy z produkce.Větší posun směrem k paušálním náhradám u oddělené podporyReforma z roku 2003 zavedla jako hlavní prvek společné zemědělské politiky oddělenou podporu zemědělským podnikům. Hlavním cílem bylo poskytnout režim přímých plateb, který umožní zemědělcům zaměřit se na trh a který bude co možná nejjednodušší z administrativního hlediska a slučitelný se Světovou obchodní organizací. Členské státy dostaly pro provádění režimu k dispozici dva základní modely – historický a regionální:- historický model: v tomto modelu jsou platební nároky založeny na individuálních historických referenčních částkách na jednoho zemědělce;- regionální model: v tomto modelu jsou paušální platební nároky založeny na částkách, které obdrželi zemědělci v daném regionu v referenčním období.Stávající právní předpisy neumožňují členským státům měnit jejich rozhodnutí ohledně provádění modelu režimu jednotné platby. Zkušenosti však ukazují, že určité úpravy stávajících režimů jsou nutné nebo žádoucí. V budoucnu bude například obtížné posoudit rozdíly v míře podpory vyplývající z provádění historického modelu, neboť odstup od referenčních období pro platby bude větší.Na druhé straně poskytuje regionální model zemědělcům spravedlivější podporu i přes určité počáteční přerozdělení podpory.Z tohoto důvodu


text: navrhla Komise, aby mohly členské státy upravit své modely režimu jednotné platby tím, že postupně dojde k většímu přesunu na paušální sazby plateb podle jednotlivých nároků, tak aby se režim jednotné platby zefektivnil a zjednodušil. Souběžně s tím obsahují návrhy řadu zjednodušení při provádění režimu jednotné platby.Rozšíření režimu jednotné platby na plochuRežim jednotné platby na plochu byl zaveden jako stupeň před zavedením režimu jednotné platby v členských státech, které přistoupily do EU od 1. května 2004, aby se mohly lépe přizpůsobit EU vzhledem k jejich specifické situaci v zemědělství. Vzhledem k tomu, že mezi celkovou úrovní hospodářství a zemědělství zemí EU-10 a EU-2 a úrovní zemí EU-15 jsou značné rozdíly, měl režim jednotné platby na plochu jakožto přechodný systém napomoci hladké integraci zemí EU-10 a EU-2.Členské státy uplatňující režim jednotné platby na plochu by měly přejít na režim jednotné platby v roce 2011 (2012 v případě Bulharska a Rumunska). Zdá se, že je vhodné, aby mohly tyto členské státy používat režim jednotné platby na plochu až do roku 2013. Tato možnost je v souladu s rozhodnutím přijatým pro členské státy EU-15, neboť ty mohou přezkoumat provádění režimu jednotné platby a rozhodnout se pro přechod na model paušálních náhrad.Revidovaný článek 69 nařízení (ES) č. 1782/2003Na základě článku 69 nařízení (ES) č. 1782/2003 o režimech přímých podpor pro zemědělce si mohou členské státy uplatňující režim jednotné podpory ponechat podle odvětví až 10 % vnitrostátních rozpočtových stropů na přímé platby v dotyčném odvětví na opatření pro ochranu či zlepšení životního prostředí nebo pro zlepšení jakosti a uvedení zemědělských produktů na trh.Aby mohly členské státy pružněji reagovat na potřeby vyplývající z celkového zaměření společné zemědělské politiky, navrhuje se rozšířit článek 69 takto:- zrušit omezení, že lineární snížení uplatňované v jednom odvětví má zůstat v tomto odvětví;- zahrnout opatření na řešení nevýhod, jimž jsou v některých regionech vystaveni zemědělci, kteří se specializují na odvětví mléka a mléčných výrobků, hovězího, skopového a kozího masa a rýže;- rovněž umožnit využívat částky, které si členské státy ponechaly, na doplnění nároků v oblastech, na které se vztahují restrukturalizační nebo rozvojové programy;- za určitých podmínek rovněž poskytovat podporu na některá opatření k řízení rizik – programy pojištění úrody pro případ přírodních katastrof a vzájemné fondy pro choroby zvířat;- opatření, u nichž není jisté, že splňují podmínky „green box“ Světové obchodní organizace, by měla být omezena na 2,5 % stropů;- a konečně, toto ustanovení budou moci použít také členské státy uplatňující režim jednotné platby na plochu.OdlišeníOdlišení je způsob převodu rozpočtových prostředků, kdy se na přímé platby zemědělcům použije procentní snížení (pilíř I) a uvolněné rozpočtové prostředky jsou znovu přiděleny na opatření pro rozvoj venkova (pilíř II).V rámci reformy z roku 2003 bylo pro všechny členské státy EU-15 schváleno povinné odlišení, a to v roce 2005 ve výši 3 %, v roce 2006 ve výši 4 % a od roku 2007 ve výši 5 %. Rovněž byla zavedena osvobozená částka ve výši 5 000 EUR, pod kterou se snižování přímých plateb neuplatňuje.Ve sdělení „Příprava na kontrolu stavu reformy SZP“ byla uvedena řada


text: nových i současných problémů, které stojí před společnou zemědělskou politikou, jako jsou změna klimatu, řízení rizik, bioenergie, vodní hospodářství a biologická rozmanitost, a toto sdělení považuje politiku rozvoje venkova za jednu z možností, jak tyto změny řešit.Opatření, která jsou k dispozici v rámci rozvoje venkova, již nyní poskytují různé varianty, jak řešit nové problémy, a členské státy již příslušná opatření zařadily do svých programů rozvoje venkova na období 2007–2013. První zkušenosti s využíváním finančních prostředků v rámci rozvoje venkova v roce 2007 však ukazují, že rozpočtové potřeby členských států překračují jejich finanční možnosti.Aby mohly členské státy podpořit rostoucí potřeby při zvládání nových problémů prostřednictvím souboru opatření navržených v rámci rozvoje venkova, navrhuje se zvýšit povinné odlišení o 8 % a doplnit do nového systému další progresivní prvek založený na těchto zásadách:- všechny nové příjmy z odlišení zůstanou v členském státě, který je vytvořil;- v členských zemích EU-15 se základní odlišení vztahující se na všechny platby nad 5 000 EUR od roku 2009 zvýší každoročně o 2 %, dokud nedosáhne v roce 2012 výše dalších 8 % (navíc ke stávajícím 5 %);- zavádí se progresivní prvek, čímž se platby snižují v následných krocích o 3 %, a navrhuje se nový systém finančního řízení přímých podpor, který stanoví celkové stropy netto na jednotlivé členské státy;- níže uvedená tabulka ukazuje celková procenta odlišení, která mají být použita (stávající a dodatečné):Prahy | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |1 až 5 000 | 0 | 0 | 0 | 0 |5 000 až 99 999 | 5 % + 2 % | 5 % + 4 % | 5 % + 6 % | 5 % + 8 % |100 000 až 199 999 | 5 % + 5 % | 5 % + 7 % | 5 % + 9 % | 5 % + 11 % |200 000 až 299 999 | 5 % + 8 % | 5 % + 10 % | 5 % + 12 % | 5 % + 14 % |nad 300 000 | 5 % + 11 % | 5 % + 13 % | 5 % + 15 % | 5 % + 17 % |- země EU-10 začnou mít rovněž nárok na odlišení v roce 2012, a to se základní sazbou ve výši 3 % (namísto 13 %). Na Bulharsko a Rumunsko se výše uvedené nevztahuje vzhledem k postupnému zavádění přímých plateb.Omezení platebV zemích EU-25 dostává 46,6 % z celkového počtu příjemců přímé platby méně než 500 EUR. Do tohoto čísla spadají převážně drobní zemědělci, ale v některých členských státech i oprávněné osoby, pro které je výše platby nižší než příslušné správní náklady.Aby se u přímých plateb zjednodušily a snížily administrativní náklady, navrhuje se, aby členské státy buď uplatňovaly minimální částku platby 250 EUR, nebo použily minimální rozlohu plochy, na kterou lze poskytnout podporu, na jedno hospodářství, o velikosti nejméně 1 hektar, případně použily obojí. Pro ty členské státy, jejichž zemědělství tvoří převážně velmi malá hospodářství, však bylo vypracováno zvláštní ustanovení.JEDNOTNÁ SPOLEčNÁ ORGANIZACE


text: TRHUIntervenční tržní mechanismyKomise došla na základě analýzy k závěru, že tržní kontrola nabídky by neměla sloužit ke zpomalení schopnosti zemědělců v EU reagovat na signály trhu, ale že by se z ní měla stát opravdová záchranná síť. Aby se tak stalo, navrhuje se zjednodušit a harmonizovat stávající ustanovení o veřejné intervenci prostřednictvím rozšíření nabídkového řízení.V odvětví obilovin se navrhuje zavést nabídkové řízení na pšenici obecnou, zatímco pro krmné obiloviny se bude uplatňovat stejný model jako pro kukuřici (snížit množstevní strop na nulu). U pšenice tvrdé se s ohledem na stávající a očekávané podmínky na trhu navrhuje intervenci zrušit. Ze stejných důvodů se rovněž navrhuje zrušit intervenci u rýže a vepřového masa. Ustanovení o nabídkovém řízení se budou rovněž uplatňovat u másla a sušeného odstředěného mléka.Zrušení vynětí půdy z produkceNa základě prognóz o situaci na trhu a provádění režimu jednotné platby se navrhuje zrušit vynětí půdy z produkce jako nástroje kontroly nabídky. V rámci návrhů týkajících se podmíněnosti a rozvoje venkova však mají členské státy k dispozici vhodné nástroje, aby zajistily, že současné přínosy pro životní prostředí plynoucí z vynětí půdy z produkce mohou zůstat zachovány.Přechodná opatření před ukončením mléčných kvótV roce 1984 byly v důsledku nadměrné produkce zavedeny kvóty. Současné prognózy ohledně situace na trhu ukazují, že podmínky, za nichž byly v roce 1984 mléčné kvóty zavedeny, již nadále neplatí. Vzhledem k tomu, že platnost mléčných kvót skončí v roce 2015, je vhodné pomoci danému odvětví prostřednictvím postupných přechodných opatření, aby se mohlo přizpůsobit trhu bez kvót po roce 2015. Aby mohlo odvětví mléka hladce přejít na ukončení kvót, navrhuje se postupné každoroční zvyšování.Z obecného pohledu by postupným ukončováním mléčných kvót došlo k posílení produkce, snížení cen a zvýšení konkurenceschopnosti tohoto odvětví. Nicméně existují některé regiony, zejména (ale ne pouze) horské, které zřejmě budou čelit obtížím, aby si udržely minimální úroveň produkce. Uvedené problémy se dají řešit použitím zvláštních opatření podle článku 68 nařízení o režimech přímých podpor.Zvláštní podpory v odvětví mlékaNavrhuje se zrušení podpory u soukromého skladování sýrů a podpory odbytu u másla na pekařské výrobky a zmrzlinu a rovněž k přímé spotřebě. Tyto režimy již nejsou nezbytné pro podporu trhu, a měly by být proto zrušeny.U jiných výrobků, jako např. v případě podpory u soukromého skladování másla, sušeného odstředěného mléka pro krmné účely a podpory výroby kaseinu, u nichž je podle současných právních předpisů poskytována povinná podpora, bylo navrženo, aby bylo poskytování podpory nepovinné a Komise aby rozhodovala o tom, zda by měla být podpora použita, pokud to vyžaduje situace na trhu.Jiné režimy podporyV řadě menších režimů podpory se navrhuje oddělení a přesunutí do režimu jednotné platby, neboť by to přispělo ke zlepšení konkurenceschopnosti a k většímu zjednodušení. U konopí, bílkovinných plodin a skořápkového ovoce může přechod na režim jednotné platby proběhnout bez přechodného období. U rýže, sušených krmiv, brambor určených pro výrobu škrobu a dlouhých lněných vláken se navrhuje přechodné období pro přechod na úplné oddělení, které by pomohlo zemědělcům a zpracovatelskému odvětví postupně se přizpůsobit novému režimu podpory. Rovněž se navrhuje zrušit režim energetických plodin vzhledem


text: k současné velmi silné poptávce po bioenergetických produktech.NOVÉ ÚKOLY A POLITIKA ROZVOJE VENKOVAProtože je strop pro souhrnný rozpočet společné zemědělské politiky stanoven do roku 2013, může se dodatečné financování rozvoje venkova uskutečnit pouze zvýšením povinného odlišení.Dodatečné financování je potřebné pro posílení úsilí, pokud jde o priority EU v oblasti změn klimatu, obnovitelné energie, vodního hospodářství a biologické rozmanitosti.- Klima a energie se posunuly do popředí zájmu, neboť EU přejímá vedení v budování celosvětové nízkouhlíkové ekonomiky. V březnu 2007 schválili představitelé EU návrhy Komise na snížení emisí CO2 do roku 2020 nejméně o 20 % (30 % v případě, že se podaří dohodnout se na celosvětových cílech) a na stanovení závazného cíle 20 % pro využívání obnovitelných zdrojů energie, včetně 10% podílu biopaliv na spotřebě benzínu a nafty. Zemědělství a lesnictví může významnou měrou přispět k pěstování pícnin určených na výrobu bioenergie, k odstraňování oxidu uhličitého a k dalšímu snižování emisí skleníkových plynů.- Cíle EU v oblasti vodní politiky stanoví rámcová směrnice o vodě, jejíž plné provádění započne v období 2010–2012. Zemědělství a lesnictví jakožto hlavní uživatelé vody a vodních zdrojů hrají velkou úlohu v udržitelném vodním hospodářství jak z hlediska kvantity, tak z hlediska kvality. Vodní hospodářství bude velmi důležitou součástí strategie přizpůsobování při zvládání již nevyhnutelné změny klimatu.- Členské státy se zavázaly zastavit do roku 2010 úbytek biologické rozmanitosti; tento cíl se však jeví stále více jako nesplnitelný. Značná část biologické rozmanitosti v Evropě závisí na zemědělství a lesnictví a úsilí o ochranu biologické rozmanitosti bude třeba zvýšit, zejména vzhledem k očekávaným nepříznivým účinkům změny klimatu a stoupající poptávce po vodě.Členské státy by měly plně využívat dodatečné financování, které bude k dispozici pro období 2010–2013, a následně mu přizpůsobit svou strategii a programy. Zejména podpora investic v rámci osy 1 se může zaměřit na energie, vodu a další zařízení a vybavení přinášející úsporu na vstupu a rovněž na produkci pícnin určených na výrobu obnovitelné energie pro činnosti prováděné v zemědělských podnicích nebo mimo ně. V rámci osy 2 se dá využít agroenvironmentálního opatření a opatření v lesnictví zejména v oblasti biologické rozmanitosti, vodního hospodářství a při zmírňování změny klimatu. V rámci os 3 a 4 je možno podporovat místní projekty na obnovitelnou energii.V této souvislosti přispěje k řešení nových problémů 7. rámcový program pro výzkum, který bude znamenat značnou podporu inovacím v odvětví zemědělství a při zaměřování cílů politiky.DOPAD NA ROZPOčETSpolečná zemědělská politika používá od rozpočtového roku 2007 mechanismus finanční kázně zavedený reformou z roku 2003, pokud hrozí, že očekávané výdaje překročí finanční strop stanovený pro tržní výdaje a přímé podpory. Návrh nemění zásady týkající se použití tohoto mechanismu, které stanovila reforma z roku 2003 a které byly pozměněny v důsledku přistoupení zemí EU-12. Většina podpory v rámci společné zemědělské politiky je nyní pevně stanovena a prognózy trhu se od roku 2003 výrazně vylepšily. V důsledku toho se riziko, že se použije finanční kázeň (tj. snížení přímé podpory), ve srovnání s předchozími očekáváními snížilo.Návrhy na odlišení v režimu jednotné platby a rozvoje venkova jsou vypracovány tak, aby neovlivnily rozpočet


text: EU, protože se jedná o jednoduchý přesun mezi druhým a prvním pilířem SZP. Pro rozpočty jednotlivých členských států by zvýšené odlišení mohlo znamenat další výdaje vzhledem k nezbytnému spolufinancování požadovanému v rozvoji venkova. To by znamenalo, že některé členské státy se budou moci vrátit k (vyšším) vnitrostátním výdajům, s nimiž se původně počítalo před rozhodnutím o finančním rámci na období 2007–2013. Pokud jde o přesun opatření do režimu jednotné platby, mohlo by to mít mírné finanční důsledky pro rozpočet EU, ale většina přesunů rozpočet také neovlivní.Co se týče tržních opatření, vedl současný nárůst světových cen k jasnému zlepšení vyhlídek ve srovnání s tím, co se očekávalo při rozhodování o reformě v roce 2003. Reforma intervence pro kukuřici od té doby vyřešila část původně očekávaných problémů na trhu s obilovinami a současné návrhy týkající se intervence pro obiloviny situaci dále vylepšují. Určité dodatečné výdaje ke konci současného finančního rámce jsou relativně malé. V odvětví mléka se jedná spíše o dopad na načasování výdajů (před rokem 2013 nebo po něm).Ukončení platnosti kvót na mléko a mléčné výrobky vytvoří v každém případě další tlak na máslo. Tím, že zahajuje postupný proces ukončování kvót, je současný návrh přínosem nejen pro dané odvětví, ale z dlouhodobého pohledu i pro rozvoj společné zemědělské politiky. Nelze však vyloučit, že vývoz másla si vyžádá určité omezené výdaje navíc. Zda k tomu dojde, bude záviset na skutečnostech, které v současném okamžiku nejsou známy (dohoda o rozvojové agendě z Dohá, vývoj na světovém trhu). Současné návrhy proto obsahují doložku o přezkumu v roce 2012, která umožní, aby byl posouzen vývoj na trhu s mlékem a mléčnými výrobky a aby bylo stanoveno, zda budou potřebná doplňující opatření zabraňující zvyšování rozpočtu. S určitými úsporami se počítá i v důsledku zrušení stávajících opatření. Největší dopad na rozpočet v rámci ukončení mléčných kvót však bude mít ztráta rozpočtových příjmů způsobená předpokládaným snížením dávky u mléka.2008/0103 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělceRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36 a 37 a čl. 299 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na akt o přistoupení Řecka, a zejména na odstavec 6 protokolu č. 4 o bavlně uvedeného aktu[1],s ohledem na návrh Komise[2],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[3],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[4],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[5],vzhledem k těmto důvodům:1. Zkušenosti získané z provádění nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001[6], ukazují, že určité prvky mechanismu podpor je třeba upravit. Zejména by mělo být rozšířeno oddělení přímé podpory a zjednodušeno fungování režimu jednotné platby. Rovněž


text: je třeba poznamenat, že nařízení (ES) č. 1782/2003 bylo od svého vstupu v platnost podstatně pozměněno. Na základě tohoto vývoje a v zájmu přehlednosti by mělo být zrušeno a nahrazeno novým nařízením.2. Nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovilo zásadu, že zemědělci, kteří nesplňují některé požadavky v oblasti veřejného zdraví, zdraví zvířat a zdraví rostlin, životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat, podléhají snížení přímé podpory nebo jsou z ní vyloučeni. Tento systém „podmíněnosti“ tvoří nedílnou součást podpory Společenství v rámci přímých plateb, a měl by proto být zachován. Zkušenosti však ukazují, že řada požadavků z oblasti působnosti podmíněnosti není dostatečně relevantní pro zemědělskou činnost či zemědělskou půdu nebo se týká spíše vnitrostátních orgánů než zemědělců. Je proto třeba upravit oblast působnosti podmíněnosti.3. Aby kromě toho nedocházelo k opouštění zemědělské půdy a bylo zajištěno, že je půda udržována v dobrém zemědělském a ekologickém stavu, stanovilo nařízení (ES) č. 1782/2003 rámec Společenství, v němž členské státy přijímají normy beroucí v úvahu charakteristiky dotyčných oblastí, zejména půdní a klimatické podmínky, jakož i stávající způsoby hospodaření (využití půdy, střídání plodin, zemědělské praktiky) a strukturu zemědělských podniků. Zrušení povinného vynětí půdy z produkce v rámci režimu jednotné platby může mít v některých případech nepříznivý vliv na životní prostředí, zejména pokud jde o některé krajinné prvky. Je proto třeba posílit stávající předpisy Společenství zaměřené na případnou ochranu konkrétních krajinných prvků.4. V některých oblastech představuje ochrana vod a vodní hospodářství v souvislosti se zemědělskou činností stále větší problém. Bylo by proto třeba i posílit stávající rámec Společenství pro dobrý zemědělský a ekologický stav za účelem ochrany vody před znečišťováním a odtékáním a řízení využívání vody.5. Jelikož mají stálé pastviny kladný vliv na životní prostředí, je vhodné uplatňovat opatření podporující zachování stávajících stálých pastvin, aby se zabránilo jejich obecně rozšířené přeměně na ornou půdu.6. Aby se dosáhlo lepší rovnováhy mezi politickými nástroji určenými k propagaci udržitelného zemědělství a nástroji určenými k podpoře rozvoje venkova, byl nařízením (ES) č. 1782/2003 zaveden povinný systém postupného snižování přímých plateb („odlišení“). Tento systém by měl být zachován včetně osvobození od plateb do výše 5 000 EUR.7. Úspory vzniklé díky mechanismu odlišení zavedenému nařízením (ES) č. 1782/2003 se použijí na financování opatření v rámci politiky rozvoje venkova. Od přijetí uvedeného nařízení se odvětví zemědělství potýká s řadou nových a závažných problémů, jako jsou změna klimatu, narůstající význam bioenergie a rovněž nutnost lepšího hospodaření s vodou a účinnější ochrana biologické rozmanitosti. Evropské společenství bylo jakožto smluvní strana Kjótského protokolu[7] vyzváno, aby upravilo své politiky na základě aspektů souvisejících se změnou klimatu. Navíc by se měly v důsledku vážných problémů s nedostatkem vody a se suchem dále řešit otázky týkající se vodního hospodářství[8]. Ochrana biologické rozmanitosti zůstává hlavním úkolem a i když došlo k výraznému pokroku, bude dosažení cíle Evropského společenství pro rok 2010 v oblasti biologické rozmanitosti vyžadovat další úsilí[9]. Společenství uznává, že musí v rámci svých politik tyto nové problémy řešit. V oblasti zemědělství představují vhodný nástroj pro jejich řešení programy pro rozvoj venkova podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září


text: 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)[10]. Aby mohly členské státy v souladu s tím revidovat své programy pro rozvoj venkova a nemusely snižovat své stávající činnosti v oblasti rozvoje venkova v jiných oblastech, je třeba, aby měly k dispozici dodatečné finanční prostředky. Finanční perspektivy pro léta 2007 až 2013 však nepočítají s finančními prostředky na nezbytné posílení politiky Společenství v oblasti rozvoje venkova. Za těchto okolností je třeba zmobilizovat velkou část potřebných finančních zdrojů pomocí postupně většího snižování přímých plateb prostřednictvím odlišení.8. Pro rozdělování přímé podpory příjmů mezi zemědělce je charakteristické přidělování velkého podílu plateb spíše omezenému počtu velkých příjemců podpory. Je zřejmé, že větší příjemci nepotřebují stejnou míru celkové podpory v rámci přímých plateb, aby mohli účinně dosáhnout cíle, kterým je podpora příjmů. Díky svému potenciálu přizpůsobení navíc mohou větší příjemci fungovat s nižší mírou celkové podpory v rámci přímých plateb. Bylo by proto spravedlivé očekávat, že zemědělci, kteří dostávají vyšší částky podpor, výrazně přispějí k financování těch opatření na rozvoj venkova, která budou řešit nové problémy. Bylo by proto třeba zavést mechanismus, který by stanovil větší snížení nejvyšších plateb, přičemž zisk by měl být použit rovněž na řešení nových problémů v rámci rozvoje venkova. Aby byla zajištěna přiměřenost tohoto mechanismu, mělo by k dalšímu snižování docházet postupně podle výše dotyčných plateb.9. Mimořádná zeměpisná poloha nejvzdálenějších regionů a rovněž jejich izolovanost, malá rozloha, hornatost a klima představují další zátěž pro jejich zemědělství. Aby se tato zátěž a omezení zmírnily, bylo by zřejmě třeba zrušit povinnost uplatňovat snižování plateb prostřednictvím odlišení na zemědělce v nejvzdálenějších regionech.10. Je třeba, aby ty členské státy, které se rozhodnou uplatňovat systém dobrovolného odlišení, zohlednily zvýšené částky povinného odlišení. Nařízení Rady (ES) č. 378/2007 ze dne 27. března 2007 o pravidlech pro dobrovolné odlišení přímých plateb podle nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce[11], by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.11. Částky vyplývající z použití 5 procentních bodů odpovídajících snížením v rámci odlišení stanoveným v nařízení (ES) č. 1782/2003 by měly být rozděleny mezi členské státy podle objektivních kritérií. Je však vhodné rozhodnout, že určité procento částek by mělo zůstat v členských státech, kde byly vytvořeny. S ohledem na strukturální úpravy vyplývající ze zrušení intervence ve prospěch žita je vhodné stanovit pro některé regiony produkující žito konkrétní opatření, financovaná částí částek vytvořených odlišením. Částky získané použitím jakéhokoliv dalšího snížení v rámci odlišení by však měly být dány k dispozici těm členským státům, kde byly vytvořeny.12. Aby se usnadnilo fungování odlišení, zejména pokud jde o postupy poskytování přímých plateb zemědělcům, a přesuny na programy rozvoje venkova, bylo by třeba pevně stanovit strop netto na jeden členský stát, který omezí platby zemědělcům po použití odlišení. Nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky[12] by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.13. Zemědělci v nových členských státech dostávají přímé platby na základě mechanismu jejich postupného zavádění.


text: Aby se dosáhlo potřebné rovnováhy mezi nástroji politiky určenými na podporu udržitelného zemědělství a nástroji politiky určenými na podporu rozvoje venkova, neměl by se systém odlišení uplatňovat na zemědělce v nových členských státech, dokud se úroveň přímých plateb použitelná v uvedených členských státech nevyrovná úrovni použitelné v jiných členských státech.14. Odlišení by nemělo snížit částku netto vyplácenou zemědělci v novém členském státě pod částku, který by byla vyplacena obdobnému zemědělci v ostatních členských státech. Jakmile se odlišení začne vztahovat na zemědělce v nových členských státech, měla by se sazba snížení omezit na rozdíl mezi úrovní podle plánu postupného zavádění a úrovní v ostatních členských státech po uplatnění odlišení. Zemědělci v nových členských státech, na něž se vztahuje odlišení, by navíc dále neměli využívat doplňkových vnitrostátních přímých plateb, aby nedošlo k tomu, že míra jejich podpor překročí míru v ostatních členských státech.15. Aby částky určené k financování společné zemědělské politiky dodržovaly roční stropy stanovené ve finančních výhledech, je vhodné stanovit finanční mechanismus, kterým by se popřípadě upravily přímé platby. O úpravě přímé podpory by mělo být rozhodnuto, pokud odhady uvádějí, že rubrika 2, s bezpečnostním rozpětím 300 milionů EUR, bude v daném rozpočtovém období překročena. S ohledem na úrovně přímých plateb zemědělcům v nových členských státech dosažené v důsledku jejich postupného zavádění je třeba stanovit, že v rámci použití mechanismu postupného zavádění na všechny přímé platby poskytované v nových členských státech by se neměl v nových členských státech používat nástroj finanční kázně, dokud se úroveň přímých plateb použitelná v nových členských státech alespoň nevyrovná úrovni použitelné v jiných členských státech.16. Aby se pomohlo zemědělcům přizpůsobit se normám moderního a kvalitního zemědělství, je nutné, aby členské státy zavedly komplexní poradenský systém pro obchodní zemědělské podniky. Uvedený zemědělský poradenský systém by měl přispět k tomu, aby si zemědělci více uvědomili vztahy existující mezi toky surovin a zemědělskými procesy na jedné straně a normami týkajícími se životního prostředí, bezpečnosti potravin, zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat na straně druhé, aniž by jakýmkoli způsobem ovlivňoval jejich povinnosti a odpovědnosti, co se týče dodržování uvedených norem.17. V souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 1290/2005 musejí členské státy přijmout opatření nezbytná k zajištění toho, že transakce financované Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) budou skutečně a řádně prováděny, že se bude předcházet nesrovnalostem a že se budou nesrovnalosti postihovat. Za tím účelem zavedou integrovaný správní a kontrolní systém pro přímé platby. Aby se zvýšila účinnost a kontrola podpor Společenství, měly by být členské státy oprávněny využívat uvedeného systému také v případě režimů Společenství, na které se toto nařízení nevztahuje.18. Měly by být stanoveny hlavní prvky integrovaného správního a kontrolního systému, a zejména ustanovení týkající se počítačové databáze, systém identifikace zemědělských pozemků, žádosti zemědělců o podpory, integrovaný kontrolní systém a, co se týče režimu jednotné platby, systém identifikace a evidence platebních nároků.19. Spravovat nízké částky je pro příslušné orgány členských států zatěžující. Aby se snížila přílišná administrativní zátěž, měly by členské státy přestat poskytovat přímé platby v případech, kdy by platba byla nižší než průměrná podpora Společenství


text: na jeden hektar nebo kdy by plocha způsobilá pro podporu zemědělského podniku žádajícího o podporu byla menší než jeden hektar. Pro ty členské státy, struktura jejichž zemědělských podniků se výrazně liší od průměru ve Společenství, by mělo být vypracováno zvláštní ustanovení. Členské státy by měly mít možnost rozhodnout se podle vlastního uvážení pro provádění jednoho ze dvou kritérií s přihlédnutím ke zvláštnostem struktury jejich zemědělské ekonomiky. Vzhledem k tomu, že zemědělcům s tzv. zemědělskými podniky „bez půdy“ byly přiznány zvláštní platební nároky, nebylo by použití prahu založeného na hektarech efektivní. Na tyto zemědělce by se proto měla vztahovat minimální částka založená na průměrné podpoře.20. Zkušenosti s použitím režimu jednotné platby ukazují, že oddělená podpora příjmů byla v řadě případů poskytnuta jiným příjemcům než fyzickým osobám, jejichž podnikatelská činnost se nezaměřuje na zemědělskou činnost nebo se na ni zaměřuje pouze okrajově. Aby se zabránilo tomu, že bude podpora příjmů v odvětví zemědělství poskytnuta takovýmto společnostem a firmám, a aby se zajistilo, že podpora Společenství bude využita výhradně na zajištění přiměřené životní úrovně zemědělskému obyvatelstvu, je třeba dát těm členským státům, kde k takovému přidělení podpory dochází, možnost ukončit vyplácení přímých plateb podle tohoto nařízení uvedeným příjemcům.21. Příslušné státní orgány by měly poskytovat oprávněným osobám platby v rámci režimů podpor Společenství v plné výši, s výhradou snížení stanovených v tomto nařízení, a ve stanovených lhůtách. Aby se stalo řízení přímých plateb pružnějším, měly by mít členské státy možnost vyplácet přímé platby ve dvou splátkách za rok.22. Režimy podpor, na něž se vztahuje společná zemědělská politika, poskytují přímou podporu příjmů, zejména s cílem zajistit zemědělskému obyvatelstvu přiměřenou životní úroveň. Tento cíl je úzce spjat se zachováním venkovských oblastí. Aby se zabránilo nepatřičnému přidělení zdrojů Společenství, je nutné, aby nebyla provedena žádná platba podpory ve prospěch zemědělců, kteří uměle vytvořili podmínky vyžadované pro vyplacení těchto plateb.23. Aby se dosáhlo cílů společné zemědělské politiky, je třeba společné režimy podpor přizpůsobit okolnostem, a to případně v krátkých lhůtách. Oprávněné osoby tudíž nemohou počítat s neměnností podmínek pro poskytování podpor a měly by se připravit na to, že režimy budou přezkoumány zejména na základě vývoje rozpočtové situace.24. Nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovilo režim jednotné platby, který spojuje stávající různé mechanismy podpor do jednotného režimu oddělených přímých plateb. Zkušenosti s používáním režimu jednotné platby ukazují, že některé z jeho prvků je možné zjednodušit ku prospěchu zemědělců i správních orgánů. Navíc vzhledem k tomu, že režim jednotné platby mezitím provedly všech členské státy, které tak měly učinit, zastarala řada ustanovení, která byla spojena s jeho počátečním prováděním, a měla by být proto změněna. V této souvislosti bylo v některých případech zjištěno, že značné množství platebních nároků není využíváno. Aby k této situaci nedocházelo a s ohledem na to, že zemědělci již jsou obeznámeni s fungováním režimu jednotné platby, mělo by být období původně stanovené pro převádění nevyužitých platebních nároků do vnitrostátní rezervy zkráceno na dva roky.25. Hlavní prvky režimu jednotné platby by měly být zachovány. Zejména pevné stanovení vnitrostátních stropů by mělo zajistit, že celková úroveň podpory a nároků


text: nepřesáhne současná rozpočtová omezení. Členské státy by rovněž měly spravovat vnitrostátní rezervu, kterou je možno využívat pro usnadnění účasti nových zemědělců v režimu nebo pro zohlednění konkrétních potřeb určitých regionů. Aby se zabránilo spekulativním převodům a kumulaci platebních nároků, které neodpovídají zemědělské skutečnosti, je třeba stanovit pravidla týkající se převodu a využívání platebních nároků.26. Vzhledem k postupnému začleňování nových odvětví do režimu jednotné platby je nezbytné přezkoumat definici půdy, na kterou lze poskytnout podporu v rámci režimu nebo pro kterou lze aktivovat platební nároky. Je však třeba stanovit možnost vyloučit z podpory ty plochy, na nichž se pěstuje ovoce a zelenina, v případě členských států, které se rozhodly odložit začlenění tohoto odvětví do režimu jednotné platby. Kromě toho je třeba stanovit zvláštní opatření pro konopí, aby se zabránilo poskytování podpory na nedovolené plodiny.27. Povinné vynětí orné půdy z produkce bylo zavedeno jako mechanismus kontroly nabídky. Vývoj na trzích v odvětví plodin na orné půdě spolu ze zavedením oddělené podpory již nadále neodůvodňuje nutnost zachovat tento nástroj, a ten by proto měl být zrušen. Nároky při vynětí půdy z produkce stanovené v souladu s článkem 53 a čl. 63 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003 by proto měly aktivovány na hektary podle stejných podmínek pro poskytování podpory jako u jakýchkoli jiných nároků.28. Pokud jde o začlenění dříve vázané podpory trhu do režimu jednotné platby, byla hodnota platebních nároků v členských státech, které se rozhodly pro provádění historického modelu, založena na individuální úrovni podpory v minulosti. Spolu s narůstajícím počtem let, které uplynuly od zavedení režimu jednotné platby, a v důsledku začlenění dalších odvětví do tohoto režimu je stále obtížnější obhájit legitimitu výrazných individuálních rozdílů v úrovni podpory, které se zakládají pouze na podpoře v minulosti. Z toho důvodu by měly mít členské státy, které zvolily historický model provádění, možnost za určitých podmínek přezkoumat přiznané platební nároky s ohledem na sblížení jejich jednotkové hodnoty a při současném dodržení obecných zásad práva Společenství a cílů společné zemědělské politiky. V této souvislosti mohou vzít členské státy při stanovování bližších hodnot do úvahy zvláštnosti zeměpisných oblastí. K vyrovnání platebních nároků by mělo dojít během příslušného přechodného období a snížení by měla být omezena, aby se zemědělci mohli přiměřeně přizpůsobit měnícím se úrovním podpory.29. Podle reformy z roku 2003 měly členské státy možnost provádět režim jednotné platby na historickém nebo regionálním základě. Od té doby měly členské státy příležitost zhodnotit účinky své volby z hlediska přiměřenosti v hospodářském i administrativním smyslu. Členské státy by proto měly mít příležitost přezkoumat svoji původní volbu na základě svých zkušeností. Z toho důvodu by kromě vyrovnání hodnoty platebních nároků měly mít ty členské státy, které použily historický model, možnost přejít na regionální model. Členské státy, které zvolily regionální model, by navíc měly mít možnost za určitých podmínek přezkoumat své rozhodnutí za účelem sblížení hodnoty platebních nároků podle předem stanovených kroků a současně musejí dodržovat obecné zásady práva Společenství a cíle společné zemědělské politiky. K těmto změnám by mělo dojít během příslušného přechodného období a rozsah snížení by měl být omezen,