text:
dodavatele řádně a v souladu
 s platnými právními předpisy a správními požadavky;
 e) poskytovatel
 služeb musí v souvislosti se svými činnosti externího dodavatele
 spolupracovat s dotyčným příslušným orgánem, administrátor a dotyčný
 příslušný orgán musí mít zajištěn náležitý přístup k údajům
 o činnostech externího dodavatele a do obchodních prostor poskytovatele
 služeb a dotyčný příslušný orgán musí být schopen tato práva přístupu
 vykonávat;
 f) administrátor
 musí být schopen v případně nutnosti příslušná ujednání ukončit.
 Oddíl C:
 Požadavky týkající se údajů a metodiky k zajištění souladu s čl. 7
 odst. 1
 I. Požadavky
 na dostatečnost a přesnost údajů a reprezentativnost poskytovatele vstupních
 údajů k zajištění souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) a b)
 1. Administrátor zajistí, aby kontrolní postupy vstupních údajů zahrnovaly:
 a) kritéria,
 jež stanoví, kdo může administrátorovi předávat vstupní údaje, a proces výběru dodavatelů těchto údajů;
 b) postup,
 jakým jsou vstupní údaje získané od daného dodavatele vyhodnocovány a jakým je
 poskytování dalších vstupních údajů tímto dodavatelem ukončeno, nebo případně
 jakým jsou vůči dodavateli v případě nedodržení požadavků tohoto nařízení
 uplatňovány další sankce;
 c) postup
 pro ověřování vstupních údajů, a to i oproti jiným ukazatelům nebo údajům,
 v zájmu zajištění jejich integrity a přesnosti.
 II. Požadavky
 na robustnost a spolehlivost metodiky k zajištění souladu s čl. 7
 odst. 1 písm. d)
 2. Při vývoji metodiky pro určování referenčních hodnot administrátor
 referenční hodnoty:
 a) zohlední
 takové faktory, jako je velikost a obvyklá likvidita trhu, transparentnost
 obchodování a pozice účastníků trhu, koncentrace trhu, dynamika trhu a
 reprezentativnost každého vzorku z hlediska ekonomické reality, kterou má
 daná referenční hodnota měřit;
 b) určí,
 co představuje aktivní trh pro účely této referenční hodnoty; a
 c) stanoví
 prioritu různých druhů vstupních údajů.
 3. Administrátor použije metodiky stanovování referenčních hodnot, které:
 a) jsou
 přesné a důsledné, stabilní a ověřitelné, včetně zpětného testování; a
 b) jsou
 odolné a spolehlivé a zajišťují, že referenční hodnotu lze vypočítat za
 nejrůznějších možných okolností.
 4. Administrátor musí mít zavedena jasná zveřejněná pravidla, jež stanoví
 okolnosti, za kterých kvantita nebo kvalita vstupních údajů nedosahuje
 standardů nezbytných pro to, aby bylo možno pomocí dané metodiky určit
 referenční hodnotu správně a spolehlivě, a jež stanoví, zda a jak bude
 referenční hodnota za takových okolností stanovena.
 III.
 Požadavky na transparentnost k zajištění souladu s čl. 7 odst. 1
 písm. e)
 5. Administrátor musí stanovit způsob konzultace pro případ změny metodiky.
 Administrátor zveřejní postupy a zdůvodnění každé navrhované podstatné změny ve
 své metodice, včetně vymezení toho, co představuje podstatnou změnu a data
 oznámení změny uživatelům. Tyto postupy musí:
 a) zajistit
 informování v předstihu, v jasně vymezené lhůtě, jež umožní
 analyzovat dopad navrhovaných změn a vyjádřit se k nim; a
 b) umožnit
 sdělování připomínek a reakci administrátora na tyto připomínky, jež budou po
 každé konzultaci zpřístupněny, s výjimkou případů, kdy je požadováno
 zachování důvěrnosti.
 Oddíl D:
 Požadavky na kodex chování k zajištění souladu s článkem 9
 1. Kodex chování vypracovaný podle článku 9 obsahuje minimálně tyto
 prvky:
 a) požadavky
 nezbytné k zajištění toho, aby byly vstupní údaje poskytovány
 v souladu s články 7 a 8, kdo může administrátorovi


text:
dodávat
 vstupní údaje, a postupy pro ověření totožnosti dodavatele vstupních údajů
 a všech předkladatelů a oprávnění všech předkladatelů;
 b) postupy
 k zajištění toho, aby dodavatelé vstupních údajů poskytovali všechny
 důležité vstupní údaje; a
 c) systémy
 a kontrolní mechanismy, jež je povinen zavést dodavatel vstupních údajů,
 včetně:
 –
 postupů pro
 předkládání vstupních údajů, včetně požadavků, aby jejich dodavatel určil, zda
 vstupními údaji jsou údaje o transakcích a zda vstupní údaje vyhovují
 požadavkům administrátora,
 –
 postupů pro
 uplatňování volnosti rozhodování při poskytování vstupních údajů,
 –
 požadavků na
 ověřování vstupních údajů před jejich poskytnutím administrátorovi,
 –
 postupů pro vedení a
 uchovávání záznamů,
 –
 požadavků na
 oznamování podezřelých vstupních údajů;
 –
 požadavků ohledně
 řešení konfliktů.
 2. Administrátor zajistí, aby byl kodex chování v souladu s tímto
 nařízením.
 Oddíl E:
 Požadavky týkající se řízení a kontroly dodavatelů vstupních údajů uplatňované
 vůči dodavatelům pod dohledem k zajištění souladu s článkem 11
 1. Dodavatel vstupních údajů pod dohledem má účinné systémy a kontrolní
 mechanismy, aby mohl zajistit integritu a spolehlivost všech vstupních údajů, které jsou poskytovány
 administrátorovi, včetně:
 a) kontroly
 toho, kdo může předávat administrátorovi vstupní údaje,
 a v případech, kdy je to přiměřené, i postupu pro schvalování
 fyzickou osobou nadřízenou předkladateli;
 b) náležité
 odborné přípravy pro předkladatele v rozsahu alespoň tohoto nařízení a [nařízení o zneužívání trhu];
 c) opatření
 k řešení konfliktů včetně případného fyzického oddělení zaměstnanců a
 zohlednění toho, jak odstranit motivaci k manipulaci s referenčními
 hodnotami vyplývající z politiky v oblasti odměňování;
 d) uchovávání
 záznamů o komunikaci v souvislosti s poskytováním vstupních údajů po
 náležitou dobu.
 2. V případech, kdy vstupními údaji nejsou údaje o transakcích, zavedou
 dodavatelé vstupních údajů pod dohledem postupy, jimiž se řídí při použití
 úsudku nebo při uplatnění volnosti rozhodování, a uchovávají záznamy obsahující zdůvodnění takového
 kroku, přičemž v přiměřeném rozsahu zohlední povahu dané referenční
 hodnoty a vstupních údajů.
 Oddíl F:
 Požadavky týkající se prohlášení o referenční hodnotě k zajištění souladu
 s článkem 15
 Prohlášení o
 referenční hodnotě musí minimálně obsahovat:
 a) vymezení
 všech klíčových pojmů souvisejících s referenční hodnotou;
 b) zdůvodnění
 přijetí dané metodiky a postupy pro přezkum a schvalování této metodiky;
 c) kritéria
 a postupy používané pro určování referenční hodnoty, včetně popisu vstupních
 údajů, stanovení priority různých druhů vstupních údajů, použití modelů nebo
 extrapolačních metod, a včetně postupů pro vyvážení složek indexu referenční
 hodnoty;
 d) kontrolní
 mechanismy a pravidla, jimiž se řídí administrátor nebo dodavatel vstupních
 údajů při uplatňování volnosti rozhodování nebo při použití úsudku,
 s cílem dosáhnout jednotnosti takového uplatňování volnosti rozhodování
 nebo použití úsudku;
 e) postupy,
 jimiž se řídí určování referenčních hodnot v obdobích vysoké zátěže nebo
 v obdobích, kdy zdroje údajů o transakcích mohou být nedostatečné,
 nepřesné nebo nespolehlivé, a možná omezení referenčních hodnot v takových
 obdobích; a
 f) postupy
 pro řešení chyb ve vstupních údajích nebo při určování referenčních hodnot
 včetně případů, kdy bude nezbytné přehodnotit stanovenou referenční hodnotu.
 PŘÍLOHA II
 Referenční
 hodnoty úrokových sazeb
 1. Tato příloha se vztahuje na referenční hodnoty mezibankovních úrokových
 sazeb.
 2. Vedle požadavků stanovených v příloze I nebo místo nich se uplatní
 níže uvedené požadavky.
 Přesné a
 dostatečné

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
údaje
 3. V případě referenčních hodnot mezibankovních úrokových sazeb, pro
 něž jsou vstupní údaje určovány odhadem nebo na základě nabídek, použijí se
 body 4 a 5.
 4. Údaji o transakcích pro účely čl. 7 odst. 1 písm. a) jsou:
 a) transakce
 dodavatele vstupních údajů, které odpovídají požadavkům na vstupní údaje
 uvedeným v kodexu chování, na:
 –
 trhu nezajištěných
 mezibankovních vkladů;
 –
 jiných trzích
 nezajištěných vkladů včetně depozitních certifikátů a obchodních
 cenných/komerčních papírů a
 –
 jiných souvisejících
 trzích – jednodenní indexové swapy (Overnight Index Swap), repo obchody, měnové
 forwardy, úrokové futures a opce a operace centrální banky;
 b) poznámky
 dodavatele vstupních údajů k transakcím třetích stran při transakcích
 uvedených v bodě 4 písm. a).
 5. Nejsou-li k dispozici dostatečné údaje o transakcích stanovené v
 odstavci 1, lze v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) za účelem
 stanovení vstupních údajů použít nabídek třetích stran na týchž trzích
 dodavatelům údajů a úsudky odborníků. Vstupní údaje lze rovněž upravovat
 s cílem zajistit jejich reprezentativnost a soulad s mezibankovním
 trhem. Vstupní údaje uvedené v odstavci 1 lze upravovat zejména za
 uplatňování těchto kritérií:
 a) časový
 interval mezi dobou transakcí a dobou poskytnutí vstupních údajů a dopad událostí na trhu v době mezi
 transakcemi a poskytnutím vstupních údajů;
 b) interpolace
 nebo extrapolace údajů o transakcích; a
 c) úpravy
 z účelem zohlednění změn v úvěrovém hodnocení dodavatelů vstupních
 údajů a jiných účastníků trhu.
 Transparentnost
 vstupních údajů
 6. Jsou-li vstupní údaje určovány odhadem, zveřejní administrátor tyto
 vstupní údaje po uplynutí tří měsíců od jejich poskytnutí, jinak se vstupní
 údaje zveřejní v souladu s článkem 16.
 Funkce
 dohledu
 7. Ustanovení přílohy I oddílu A bodů 7, 8 a 9 se nepoužijí.
 8. Administrátor musí mít nezávislý výbor pro dohled. Dodavatelé vstupních
 údajů musí tvořit menšinu členů výboru pro dohled. Údaje o členství se zveřejní
 spolu s prohlášeními o střetu zájmů a s postupy volby nebo jmenování
 členů výboru pro dohled.
 9. Výbor pro dohled zasedá nejméně jednou za dva měsíce a neprodleně poté
 zveřejní transparentní zápis ze zasedání.
 10. Povinnosti orgánu pro dohled zahrnují:
 a) přezkum
 definice referenční hodnoty a metodiky pro její určování;
 b) dohled
 nad změnami metodiky pro určování referenční hodnoty a udělování povolení administrátorovi
 k provedení konzultací o takových změnách;
 c) dohled
 nad rámcem administrátora pro kontrolu a jeho kodexem chování a nad
 řízením a správou referenčních hodnot;
 d) přezkum
 a schvalování postupů pro ukončení platnosti referenčních hodnot včetně
 konzultací o tomto ukončení;
 e) dohled
 nad třetími stranami podílejícími se na poskytování referenčních hodnot, např.
 nad osobami pověřenými jejich výpočtem nebo šířením;
 f) posuzování
 vnitřních a externích auditů a přezkumů a sledování, jak jsou prováděna
 stanovená opatření;
 g) sledování
 vstupních údajů a jejich dodavatelů a činností administrátora při rozporování
 nebo ověřování poskytnutých vstupních údajů;
 h) ukládání
 případných sankcí za porušení kodexu chování; a
 i) podávání
 zpráv dotyčným příslušným orgánům o pochybeních dodavatelů vstupních údajů nebo
 administrátorů, o nichž se dozví, a o anomálních nebo podezřelých
 vstupních údajích.
 Audity
 11. Ustanovení Přílohy I oddílu A bodů 15 a 16 se nepoužijí.
 12. Externí audit u


text:
administrátorů se provádí každé dva roky, první audit po
 šesti měsících od zavedení kodexu chování a následně každé dva roky. Výbor pro
 dohled může požádat o externí audit u společností dodávajících údaje, jestliže
 není spokojen s jakýmikoli z aspektů jejich chování.
 Kodex chování
 13. Vedle požadavků stanovených v příloze I oddíle D kodex chování
 podrobně stanoví postup pro poskytování vstupních údajů včetně:
 a) využití
 údajů o mezibankovních transakcích a jiných údajů o transakcích, jiných relevantních a souvisejících
 trhů, jež mohou být využity k vypracování přesného posouzení trhu
 mezibankovního financování;
 b) požadavku
 na vedení přesných interních záznamů o všech transakcích na mezibankovním trhu
 a jiných relevantních trzích, spolu s požadavkem poskytovat tyto záznamy
 pravidelně či na požádání administrátorovi referenční hodnoty a jeho výboru pro
 dohled;
 c) postupy
 pro ověřování poskytnutých vstupních údajů před jejich zveřejněním a potvrzování dodaných údajů po zveřejnění;
 d) postupy
 v oblasti odborné přípravy předkladatelů, včetně toho, jaké vstupy je
 třeba zohlednit při určování dodávaných vstupních údajů a jak používat úsudky
 odborníků, a včetně regulační povinnosti;
 e) požadavek
 na odbornou přípravu obchodníků, kteří provádějí obchody s deriváty, na
 něž dotyčná referenční hodnota odkazuje, upřesnění jejich úlohy v procesu
 určování vstupních údajů a nepřijatelné kontakty s předkladateli; a
 f) požadavek,
 aby všichni dodavatelé vstupních údajů měli zavedeny postupy pro oznamování
 podezřelých vstupních údajů administrátorovi referenční hodnoty a výboru pro
 dohled za účelem jejich přezkumu.
 Systémy a
 kontrolní mechanismy dodavatele vstupních údajů
 14. Vedle požadavků stanovených v příloze I oddíle E se vůči dodavatelům
 vstupních údajů uplatní níže uvedené požadavky.
 15. Každý předkladatel v rámci dodavatele vstupních údajů a jejich přímí
 vedoucí pracovníci stvrdí písemně, že si přečetli kodex chování a že ho budou
 dodržovat.
 16. Systémy a kontrolní mechanismy dodavatele vstupních údajů zahrnují:
 a) vymezení
 povinností v rámci každé společnosti včetně interních linií výkaznictví a
 odpovědnosti, včetně pozice předkladatelů a vedoucích pracovníků a jmen
 příslušných osob a náhradníků;
 b) interní
 postupy pro schvalování dodávaných vstupních údajů;
 c) kázeňské
 postupy pro případ pokusů o manipulaci se vstupními údaji nebo jakýchkoli nesrovnalostí
 v oblasti podávání zpráv a skutečné manipulace nebo pokusů o manipulaci ze
 strany subjektů, jež nejsou zapojeny do procesu dodávání údajů;
 d) účinné
 postupy zajišťující, aby nedocházelo ke střetům zájmů, a kontroly komunikace
 v rámci dodavatelů údajů i mezi dodavateli a jinými třetími stranami, tak
 aby nebyly nežádoucím způsobem ovlivňovány zvnějšku osoby odpovědné za
 předkládání sazeb. Předkladatelé musí svou činnost vykonávat v prostorách
 fyzicky oddělených od obchodníků s úrokovými deriváty;
 e) účinné
 postupy za účelem prevence nebo kontroly výměny informací mezi osobami
 podílejícími se na činnostech, existuje-li riziko střetu zájmů a pokud
 výměna takových informací může ovlivnit dodávané referenční údaje;
 f) pravidla
 pro předcházení nekalé spolupráci mezi dodavateli vstupních údajů a mezi
 dodavateli a administrátory referenčních hodnot;
 g) opatření
 za účelem prevence nebo omezení toho, aby mohl kdokoli nežádoucím způsobem
 ovlivňovat, jakým způsobem osoby podílející se na dodávání vstupních údajů
 vykonávají tyto činnosti;
 h) odstranění
 přímé vazby mezi odměňováním zaměstnanců podílejících se na dodávání vstupních
 údajů a odměňováním nebo příjmy osob, jež se podílejí na jiných činnostech,
 pokud v


text:
souvislosti s těmito činnostmi může vzniknout střet zájmů;
 i) kontrolní
 postupy za účelem zjištění reverzních transakcí provedených po poskytnutí
 vstupních údajů.
 17. Dodavatel vstupních údajů vede podrobné záznamy o:
 a) všech
 důležitých aspektech dodávaných vstupních údajů;
 b) postupech
 pro určování vstupních údajů a jejich schvalování;
 c) jménech
 předkladatelů a jejich odpovědnosti;
 d) veškeré
 komunikaci mezi předkladateli a jinými osobami včetně interních a externích obchodníků a makléřů v souvislosti
 s určováním nebo dodáváním vstupních údajů;
 e) interakcích
 mezi předkladateli a administrátorem nebo zástupci provádějícími výpočty;
 f) dotazech
 ohledně vstupních údajů a výsledcích těchto dotazů;
 g) citlivostních
 zprávách o obchodním portfoliu úrokových swapů a jiných obchodních portfoliích
 derivátů, jež mají význam pro stanovení mezibankovních úrokových sazeb
 v souvislosti se vstupními údaji; a
 h) nálezech
 vnitřních a externích auditů.
 18. Záznamy musí být vedeny způsobem, který umožňuje zpřístupnění
 uchovávaných informací pro budoucí potřebu, se zdokumentovanou auditní stopou.
 19. Funkce kontroly dodržování předpisů u dodavatele vstupních údajů
 pravidelně oznamuje svému vedení veškerá zjištění včetně reverzních transakcí.
 20. Vstupní údaje a postupy podléhají pravidelnému internímu přezkumu.
 21. Každé dva roky se provádí externí audit, jehož předmětem jsou vstupní
 údaje daného dodavatele a dodržování kodexu chování a tohoto nařízení; první
 audit se koná po šesti měsících od zavedení kodexu chování a následně každé dva
 roky.
 PŘÍLOHA III
 Komoditní
 referenční hodnoty
 Tato příloha se
 vztahuje na „komoditní referenční hodnoty“, což jsou referenční hodnoty, u nichž je pro účely čl. 3
 odst. 1 písm. c) podkladovým aktivem komodita ve smyslu stanoveném
 v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006[28].
 Metodika
 1. Pro účely článků 8, 9 a 16 musí metodika a popis metodiky
 v prohlášení o referenční hodnotě obsahovat tyto prvky:
 a) všechna
 kritéria a postupy používané pro vytvoření referenční hodnoty včetně toho, jak
 administrátor používá vstupní údaje včetně konkrétních objemů, uzavřených a
 nahlášených transakcí, nabídek, poptávek a veškerých dalších informací o
 trhu při svém posuzování a/nebo v obdobích či časových úsecích, za něž
 posouzení provádí, dále včetně toho, proč je používána konkrétní referenční jednotka,
 jak administrátor takové vstupní údaje shromažďuje, pokyny pro kontrolu úsudků
 posuzovatelů a veškeré další informace, např. hypotézy, modely a/nebo
 extrapolace na základě shromážděných údajů, které jsou zvažovány při
 posuzování;
 b) její
 postupy a praktické kroky směřující ke sjednocování přístupů posuzovatelů při
 uplatňování úsudku;
 c) relativní
 význam, jaký se přisuzuje každému z kritérií používaných při výpočtu
 referenční hodnoty, zejména druh používaných údajů o trhu, a druh
 kritéria, na základě kterého jsou činěny úsudky, s cílem zajistit kvalitu
 a integritu výpočtů referenčních hodnot;
 d) kritéria
 pro stanovení minimálního množství údajů o transakcích požadovaného pro výpočet
 konkrétní referenční hodnoty. Pokud není takový práh stanoven, měly by být vysvětleny
 důvody, proč tak nebylo učiněno, včetně stanovení postupů pro případ, že by
 neexistovaly žádné údaje o transakcích;
 e) kritéria
 pro období, za něž je prováděno posouzení, pro případ, že předložené údaje
 nedosahují minima údajů o transakcích doporučovaného metodikou nebo potřebných
 kvalitativních standardů administrátora, včetně alternativních metod posuzování
 včetně teoretických modelů pro provádění odhadů;
 f) kritéria
 pro včasnost dodávaných vstupních údajů a způsoby takového dodávání vstupních
 údajů,


text:
až již elektronicky, telefonicky nebo jiným způsobem;
 g) kritéria
 a postupy pro období, za něž je prováděno posouzení, pro případ, že jeden nebo
 více dodavatelů údajů předkládá údaje o trhu, jež představují významný podíl na
 celkových vstupních údajích pro danou referenční hodnotu. Administrátor rovněž
 ve svých kritériích a postupech stanoví, co představuje významný podíl pro
 výpočet každé referenční hodnoty;
 h) kritéria,
 podle kterých lze údaje o transakcích vyloučit z výpočtu referenční
 hodnoty.
 2. Administrátor zveřejní:
 a) důvody,
 proč byla přijata konkrétní metodika, včetně technik úpravy cen a zdůvodnění, proč období nebo časový úsek, ve
 kterém jsou vstupní údaje přijímány, je spolehlivým ukazatelem cen na fyzickém
 trhu.
 b) postup
 pro interní přezkum a schvalování dané metodiky a četnost těchto přezkumů; a
 c) postup
 pro externí přezkum dané metodiky včetně postupů pro získání souhlasu trhu
 s touto metodikou prostřednictvím konzultací s uživateli
 o důležitých změnách postupů pro výpočet jimi používaných referenčních
 hodnot.
 Změny
 v metodice
 3. V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. e) administrátor přijme a
 zveřejní pro uživatele explicitní postupy při návrhu podstatné změny své
 metodiky a odůvodnění této
 změny. Tyto postupy musí být v souladu s převažujícím cílem,
 tj. že administrátor musí zajistit trvalou integritu výpočtů svých
 referenčních hodnot a musí provádět změny v zájmu řádného fungování
 konkrétního trhu, jehož se takové změny týkají. Takové postupy zajistí:
 a) oznámení
 v předstihu, v jasně vymezené lhůtě, jež poskytne uživatelům
 dostatečnou možnost analyzovat dopad takových navrhovaných změn a vyjádřit se k nim s ohledem na
 hodnocení celkové situace provedené administrátorem;
 b) aby
 připomínky uživatelů a reakce administrátora na tyto připomínky byly vždy po
 uplynutí doby vymezené pro konzultace zpřístupněny všem uživatelům trhu, kromě
 případů, kdy autor připomínky požádal o zachování důvěrnosti.
 4. Administrátor pravidelně přezkoumává svou metodiku s cílem zajistit,
 že bude spolehlivým obrazem posuzovaného fyzického trhu, a zavede postup pro
 zohledňování názorů příslušných uživatelů.
 Kvalita a
 integrita výpočtů referenční hodnoty
 5. V souladu s článkem 8 a 9 administrátor musí:
 a) stanovit
 kritéria definující fyzickou komoditu, která je předmětem konkrétní metodiky;
 b) upřednostnit
 vstupní údaje v tomto pořadí, pokud je to v souladu s metodikami
 administrátora:
 1) uzavřené
 a oznámené transakce;
 2) nabídky
 a poptávky;
 3) jiné
 informace.
 Není-li dána
 přednost uzavřeným a oznámeným transakcím, musí být vysvětleny důvody, jak je
 vyžadováno v bodě 6 písm. b)
 c) používat dostatečná opatření umožňující
 využití údajů o trhu, jež jsou předkládány
 a zohledňovány ve výpočtech referenčních hodnot, které vycházejí ze zásady dobré víry, tj. že strany předkládající údaje o
 trhu provedly nebo hodlají provést transakce, jež povedou ke vzniku takových
 údajů o trhu, a že uzavřené transakce se uskutečnily za běžných tržních
 podmínek, přičemž zvláštní pozornost je nutno věnovat transakcím mezi
 spřízněnými subjekty;
 d) zavést
 a využívat postupy pro určování anomálních nebo podezřelých údajů o transakcích a uchovávat záznamy o rozhodnutích
 vyloučit určité údaje o transakcích
 z procesu výpočtů referenčních hodnot prováděných administrátorem;
 e) vést
 dodavatele vstupních údajů k tomu, aby poskytovali veškeré své údaje
 o trhu, jež splňují kritéria administrátora pro daný výpočet.
 Administrátoři musí usilovat, nakolik je to v


text:
jejich silách a nakolik je
 to přiměřené, o to, aby předkládané údaje byly reprezentativní pro transakce
 skutečně uzavírané dodavateli vstupních údajů; a
 f) využívat
 systém vhodných opatření s cílem zajistit, aby dodavatelé údajů dodržovali
 standardy kvality a integrity údajů o trhu stanovené administrátorem.
 6. Aniž je dotčeno řádné zveřejnění referenčních hodnot, administrátor při
 každém výpočtu pokud možno podá a zveřejní:
 a) stručné
 vysvětlení, jež uživatelům referenční hodnoty nebo příslušnému orgánu umožní
 pochopit, jak byl výpočet proveden, a jež bude uvádět minimálně velikost a
 likviditu posuzovaného fyzického trhu (jako např. počet a objem transakcí, jež
 tvoří základ předložených údajů), rozpětí objemu, průměrný objem, cenové
 rozpětí, průměrnou cenu a indikativní procentní podíl jednotlivých druhů údajů
 o trhu, jež byly zvažovány při výpočtu; toto vysvětlení musí uvádět pojmy
 odkazující na metodiku pro určování cen, např. „založeno na transakcích“,
 „založeno na maržových rozpětích“ nebo „interpolováno nebo extrapolováno“;
 b) stručné
 vysvětlení toho, v jaké míře a na základě čeho byl v určitém výpočtu
 použit úsudek, včetně vyloučení údajů, jež by jinak vyhovovaly požadavkům
 příslušné metodiky, stanovení cen na základě maržových rozpětí nebo na základě
 interpolace, extrapolace nebo důvod, proč byla udělena větší váha nabídkám nebo
 poptávkám než uzavřeným transakcím, pokud k něčemu takovému došlo.
 Integrita
 procesu podávání zpráv
 7. V souladu s článkem 5 administrátor musí:
 a) stanovit
 kritéria vymezující, kdo mu může předkládat údaje o trhu;
 b) mít
 zavedeny postupy řízení kvality pro ověřování totožnosti dodavatele vstupních
 údajů a všech jeho zaměstnanců, kteří oznamují vstupní údaje, a ověřování
 toho, že tyto osoby mají povolení od dodavatele, že mohou jeho jménem oznamovat
 vstupní údaje;
 c) stanovit
 kritéria, jaká musí splňovat zaměstnanci dodavatele vstupních údajů, kteří
 smějí jeho jménem předkládat vstupní údaje administrátorovi; vést dodavatele
 vstupních údajů k tomu, aby předkládali údaje o transakcích získané
 od podpůrných útvarů, a pokud byly údaje o transakcích získány přímo od
 obchodníka, aby se snažili potvrzovat je z jiných zdrojů; a
 d) zavést
 opatření vnitřní kontroly a písemné postupy, které slouží k doložení
 komunikace mezi dodavateli vstupních údajů a posuzovateli, kteří se
 pokoušejí ovlivnit výpočet ve prospěch kterékoli obchodní pozice (ať již se
 jedná o dodavatele vstupních údajů, jeho zaměstnance nebo jakoukoli třetí
 stranu) či se pokoušejí přimět posuzovatele k porušení pravidel nebo
 pokynů administrátora, nebo které slouží k odhalování dodavatelů vstupních
 údajů, kteří zpravidla předkládají anomální nebo podezřelé údaje o transakcích.
 Tyto postupy musí zahrnovat ustanovení o zintenzivnění šetření administrátora
 v rámci společnosti dodavatele vstupních údajů. Kontrolní postupy musí
 zahrnovat křížové kontroly tržních ukazatelů za účelem ověření předkládaných
 informací.
 Posuzovatelé
 8. V souladu s článkem 5 administrátor musí:
 a) přijmout
 a mít zavedena explicitní interní pravidla a pokyny pro výběr posuzovatelů,
 včetně minimální předepsané úrovně jejich odborné přípravy, praxe a dovedností,
 jakož i postup pro pravidelný přezkum jejich odborné způsobilosti;
 b) mít
 nastaveno plánování, jak zachovat kontinuitu a jak předávat funkci
 posuzovatele, s cílem zajistit, aby byly výpočty prováděny konzistentně a aby je prováděli zaměstnanci s náležitou úrovní
 odborných znalostí;
 c) zavést
 postupy vnitřní kontroly s cílem zajistit integritu a spolehlivost
 výpočtů. Tyto vnitřní kontroly a postupy musí minimálně


text:
stanovit průběžný
 dohled nad posuzovateli, aby bylo zajištěno řádné uplatňování metodiky.
 Auditní stopy
 9. V souladu s článkem 5 musí mít administrátor zavedeny
 pravidla a postupy pro
 zdokumentování významných informací k určitému okamžiku, včetně:
 a) veškerých
 údajů o trhu;
 b) úsudků,
 jež činí posuzovatelé při dosahování každého výpočtu referenčních hodnot;
 c) toho,
 zda z výpočtu byla vyloučena nějaká konkrétní transakce, která jinak
 splňovala požadavky příslušné metodiky pro tento výpočet, a zdůvodnění,
 proč se tak stalo;
 d) totožnosti
 každého posuzovatele a všech dalších osob, jež předkládaly nebo jinak vytvářely
 informace uvedené v písmenech a), b) nebo c).
 10. V souladu s článkem 5 administrátor musí mít zavedena
 pravidla a postupy, jež
 zajistí, aby auditní stopa u příslušných informací byla uchovávána alespoň po
 dobu pěti let, a aby tak bylo možné zdokumentovat konstrukci jeho výpočtů.
 Střety zájmů
 11. V souladu s článkem 5 politiky a postupy administrátora
 zaměřené na předcházení a řešení střetu zájmů musí:
 a) zajistit,
 aby výpočty referenčních hodnot nebyly ovlivňovány existencí nebo možností
 vzniku obchodních nebo osobních pracovních vztahů nebo zájmů mezi
 administrátorem nebo jeho spřízněnými subjekty, jejich zaměstnanci, zákazníky,
 jakýmikoli účastníky trhu nebo osobami s nimi spojenými;
 b) nedovolit,
 aby funkci administrátora mohly ohrozit osobní zájmy a pracovní styky zaměstnanců administrátora včetně
 vedlejších zaměstnání, cestování a přijímání zábavy, darů a pohostinnosti
 poskytovaných zákazníky administrátora nebo jinými účastníky komoditního trhu;
 c) s ohledem
 na zjištěné střety zájmů zajistit náležité oddělení funkcí v rámci
 struktury administrátora prostřednictvím dohledu, odměňování, přístupu
 k systémům a toků informací;
 d) chránit
 důvěrnost informací předkládaných administrátorovi nebo jím vytvářených,
 s výhradou povinností administrátora v oblasti zveřejňování
 informací;
 e) zakázat
 vedoucím pracovníkům administrátora, posuzovatelům a dalším zaměstnancům, aby
 přispívali k výpočtu referenčních hodnot účastí v nabídkách,
 poptávkách a obchodech, a to ani za vlastní osobu, ani jménem jiných účastníků
 trhu;
 f) účinně
 řešit zjištěné střety zájmů, jež mohou existovat mezi poskytováním referenčních
 hodnot dotyčným administrátorem (včetně všech zaměstnanců, kteří plní
 povinnosti při výpočtu referenční hodnoty nebo se na něm jinak podílejí) a jakýmikoli
 jinými obchodními činnostmi tohoto
 administrátora.
 12. Administrátor zajistí, aby v rámci jeho ostatních obchodních
 činností byly zavedeny postupy a mechanismy zaměřené na minimalizaci
 pravděpodobnosti toho, že v důsledku střetů zájmů dojde k ovlivnění
 integrity výpočtů referenčních hodnot.
 13. Administrátor zajistí, aby měl oddělené linie pro předávání zpráv mezi
 svými vedoucími pracovníky, posuzovateli a dalšími zaměstnanci a od vedoucích
 pracovníků k vrcholovému vedení administrátora a k jeho správní radě,
 s cílem zajistit:
 a) aby
 administrátor uspokojivě plnil požadavky tohoto nařízení; a
 b) aby
 byly jasně vymezeny povinnosti a aby tyto povinnosti nebyly ve vzájemném střetu
 nebo nevzbuzovaly dojem střetu zájmů.
 14. Jakmile se administrátor dozví o střetu zájmů vyplývajícím
 z vlastnictví administrátora, oznámí to uživatelům svých referenčních
 hodnot.
 Stížnosti
 15. V souladu s článkem 5 administrátor musí mít zavedeny
 písemné postupy pro přijímání, šetření a uchovávání záznamů o stížnostech
 souvisejících s procesem výpočtů daného administrátora a musí tyto postupy
 zveřejnit. Takový mechanismus pro vyřizování stížností musí zajistit, že:
 a) administrátor
 bude mít zaveden mechanismus podrobně popsaný v pravidlech pro vyřizování
 písemných stížností, jehož prostřednictvím


text:
mohou jeho zákazníci podávat
 stížnosti ohledně toho, zda konkrétní výpočet referenční hodnoty je
 reprezentativní pro určení tržní hodnoty, a ohledně navrhovaných změn ve
 výpočtu referenčních hodnot, použití určité metodiky při určitém výpočtu
 referenční hodnoty a jiných rozhodnutí administrátora týkajících se procesů
 výpočtu referenčních hodnot;
 b) administrátor
 zajistí, aby jeho pravidla vyřizování písemných stížností zahrnovala mimo jiné
 i příslušný postup a cílový harmonogram;
 c) formální
 stížnosti vůči administrátorovi a jeho zaměstnancům prošetří tento
 administrátor řádně a včas;
 d) šetření
 se provádí nezávisle na zaměstnancích, kterých se může týkat předmět stížnosti;
 e) administrátor
 usiluje o rychlé vyřízení šetření;
 f) výsledek
 šetření sdělí administrátor písemně a v přiměřené lhůtě stěžovateli a všem ostatním zainteresovaným stranám;
 g) není-li
 stěžovatel spokojen s tím, jak byla stížnost příslušným administrátorem
 vyřízena, nebo s rozhodnutím administrátora v dané situaci, existuje možnost
 odvolání k nezávislé třetí straně jmenované administrátorem, a to
 nejpozději do šesti měsíců od podání původní stížnosti, a
 h) veškeré
 dokumenty týkající se stížnosti včetně dokumentů předložených stěžovatelem a
 vlastních záznamů administrátora se uchovávají nejméně po dobu pěti let.
 16. Spory týkající se určování každodenních cen, které nejsou formálními
 stížnostmi, řeší administrátor s odkazem na své standardní příslušné
 postupy. Dojde-li v důsledku stížnosti ke změně ceny, musí se o tom trh
 dozvědět co nejdříve.
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 RÁMEC
 NÁVRHU/PODNĚTU
 Název návrhu/podnětu
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady o indexech,
 které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích
 a finančních smlouvách
 Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[29]
 Vnitřní trh – finanční trhy
 Povaha návrhu/podnětu
 X Návrh/podnět se týká
 nové akce
 ̈ Návrh/podnět se týká nové akce
 následující po pilotním projektu / přípravné akci[30]
 ̈ Návrh/podnět se týká prodloužení
 stávající akce
 ̈ Návrh/podnět se týká akce přesměrované
 na jinou akci
 Cíle
 Víceleté strategické cíle Komise sledované
 návrhem/podnětem
 Posílit důvěru
 investorů, snížit rizika narušení trhu, snížit systémová rizika
 Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifické cíle:
 – snížit riziko manipulace s referenčními
 hodnotami
 – zajistit správné používání podložených a
 reprezentativních referenčních hodnot
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 Výše uvedené specifické cíle vyžadují dosažení
 těchto operačních cílů:
 – omezit faktory motivující k manipulacím
 s referenčními hodnotami a možnosti takových manipulací
 – minimalizovat volnost rozhodování – zajistit,
 aby referenční hodnoty vycházely z dostatečných a reprezentativních údajů
 – zajistit robustní řízení a kontroly, které
 umožní podchycení rizika
 – zvýšit transparentnost a zajistit, aby byly
 referenční hodnoty používány podle jejich vhodnosti
 – zajistit účinný dohled
 Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
 skupiny
 Návrh usiluje o:
 – regulaci poskytování referenčních hodnot a
 poskytování vstupních údajů pro jejich výpočet
 – zajištění toho, aby bylo při poskytování
 referenčních údajů uplatňováno náležité řízení a kontroly a aby se
 předcházelo střetům zájmů
 – zajištění toho, aby byly metodiky pro určování
 referenčních hodnot a vstupní údaje, na jejichž základě jsou referenční hodnoty
 určovány, robustní a spolehlivé
 – zajištění toho, aby činnosti přispívající
 k určování referenčních hodnot podléhaly náležitým kontrolám a aby se
 předcházelo střetům zájmů
 – zajištění toho, aby byly referenční hodnoty
 poskytovány transparentním způsobem
 – zajištění toho, aby v případech, kdy jsou


text:
referenční hodnoty používány jako reference při uzavírání finanční smlouvy se
 spotřebitelem, byla posuzována vhodnost
 Ukazatele výsledků a dopadů
 1. Snížit riziko
 manipulace s referenčními hodnotami
 – počet případů,
 v nichž je v souvislosti s referenčními hodnotami porušeno
 nařízení o zneužívání trhu
 – počet uložených
 sankcí a pokut
 – počet kontrol na
 místě
 – počet opatření dohledu
 2. Zajistit správné
 používání podložených a reprezentativních referenčních hodnot
 – počet případů
 porušení nařízení
 – počet uložených
 sankcí a pokut
 – počet kontrol na
 místě
 – počet opatření
 dohledu
 – počet
 občanskoprávních žalob podaných uživateli referenčních hodnot proti
 administrátorovi a dodavatelům vstupních údajů v souvislosti
 s nedodržením tohoto nařízení
 – počet stížností od
 uživatelů referenčních hodnot, jež obdrží Komise
 Odůvodnění návrhu/podnětu
 Potřeby, které mají být uspokojeny
 v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 V důsledku uplatňování tohoto nařízení
 v členských státech:
 – se sníží riziko manipulace s referenčními
 hodnotami,
 – bude zajištěno používání robustních a vhodných
 referenčních hodnot
 Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Vzhledem k jejich využívání a poskytování
 mají referenční hodnoty přeshraniční povahu. Nebude-li existovat právní rámec
 platný pro celou Unii, jednotlivá opatření členských států budou neúčinná,
 protože členské státy nemají žádnou povinnost ani motivaci vzájemně spolupracovat,
 a tato skutečnost, že vzájemně nespolupracují, otevírá možnost regulatorní
 arbitráži. Zapojení EU umožňuje konzistentní a koordinovanou reakci, jež
 minimalizuje nedostatky, k nimž by docházelo v důsledku rozdílných
 přístupů, a možnosti regulatorní arbitráže, jež by jinak vznikaly.
 Závěry vyvozené z podobných zkušeností
 v minulosti
 Referenční hodnoty se
 podobají ratingům v tom, že oboje představují referenční body pro
 investice nebo při uzavírání finančních smluv. V obou případech finanční
 krize ukázala, jak pochyby o jejich integritě a přesnosti mohou narušovat trhy
 a způsobovat škody reálné ekonomice i investorům. Tento návrh navazuje na
 zkušenosti s regulací ratingových agentur, zejména pokud jde o
 nejúčinnější a nejefektivnější struktury regulace a dohledu a požadavky
 týkající se řízení.
 Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými
 nástroji
 Tento návrh má
 významné synergie s návrhem nařízení o zneužívání trhu (MAR)
 v čl. 2 odst. 3 písm. d) a čl. 8 odst. 1
 písm. d) a s návrhem směrnice o trestněprávním postihu za
 zneužívání trhu (CSMAD), jež jasně stanoví, že jakákoliv manipulace
 s referenčními hodnotami je jednoznačně protiprávní a podléhá správním
 sankcím nebo trestněprávnímu postihu. Rovněž nařízení o integritě a
 transparentnosti trhu s energií (REMIT) stanoví, že manipulace
 s referenčními hodnotami používanými pro velkoobchodní energetické
 produkty je protiprávní. Tyto nástroje se proto zaměřují na chování jednotlivců
 v souvislosti s manipulací s referenčními hodnotami, avšak tento
 návrh se zaměřuje na nedostatky v rámci určování referenčních hodnot, jež
 umožňují s těmito hodnotami manipulovat.
 Směrnice o trzích
 finančních nástrojů a prováděcí nařízení k této směrnici, směrnice
 o prospektu a její prováděcí nařízení a směrnice o subjektech kolektivního
 investování do převoditelných cenných papírů – všechny tyto předpisy regulují
 použití a transparentnost referenčních hodnot, a tedy doplňují opatření
 obsažená v tomto návrhu.
 Doba trvání akce a finanční dopad
 ̈ Časově omezený návrh/podnět
 Návrh/podnět
 s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
 Finanční dopad
 od RRRR do RRRR
 X Časově
 neomezený návrh/podnět
 Předpokládaný způsob řízení[31]
 X Přímé


text:
centralizované řízení
 Komisí
 X Nepřímé centralizované řízení,
 při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
 výkonným
 agenturám
 X subjektům
 zřízeným Společenstvími[32]
 vnitrostátním
 veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným výkonem veřejné služby
 osobám pověřeným
 prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii
 a označeným v příslušném základním právním aktu ve smyslu
 článku 49 finančního nařízení
 ̈ Sdílené řízení
 s členskými státy
 ̈ Decentralizované
 řízení s třetími zeměmi
 ̈ Společné řízení s mezinárodními
 organizacemi (upřesněte)
 Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky”.
 Poznámky
 Kombinace centralizovaného přímého řízení
 (GŘ MARKT) a centralizovaného nepřímého řízení ze strany subjektu pověřeného
 úkoly plnění rozpočtu vytvořeného ES (ESMA)
 SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte četnost a podmínky.
 Článek 81 nařízení Evropského parlamentu a
 Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení
 Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy stanoví, že každé tři roky od
 skutečného zahájení činnosti musí být vyhodnoceny zkušenosti získané
 z fungování tohoto orgánu. Podle článku 35 nařízení bude zpráva o uplatňování tohoto nařízení
 vypracována do 1. ledna 2019.
 Systém řízení a kontroly
 Zjištěná rizika
 V rámci návrhu reformy systému finančního
 dohledu v EU byl vypracován průvodní dokument – posouzení dopadů
 k návrhům nařízení o zřízení Evropského orgánu pro bankovnictví,
 Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
 a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA).
 Tento návrh počítá s potřebou dodatečných
 zdrojů pro orgán ESMA s cílem umožnit mu výkon jeho pravomocí a zejména
 jeho úlohu při:
 – účasti v kolegiích orgánů dohledu nad
 referenčními hodnotami s kritickým významem a stanovení mediačního
 mechanismu, včetně závazné mediace týkající se důležitých témat stanovených
 v tomto nařízení, který bude příslušným orgánům v případě jakékoli
 neshody ohledně tohoto nařízení usnadňovat nalezení společného postoje,
 – koordinaci sjednávání podmínek spolupráce
 s třetími zeměmi a výměny informací získaných od orgánů třetích zemí mezi
 příslušnými orgány,
 – přípravě pokynů přispívajících ke sbližování a
 meziodvětvovému sjednocování sankčních režimů pro případ porušení tohoto
 nařízení,
 – vedení seznamu administrátorů registrovaných
 v souladu s tímto nařízením a společností ze třetích zemí
 poskytujících referenční hodnoty používané v Unii,
 – přijímání oznámení o používání referenční
 hodnoty ve finančním nástroji nebo finanční smlouvě v rámci Unie, vedení
 evidence a zajištění informovanosti administrátorů o tomto používání.
 Bez nezbytných zdrojů nemůže být včasné a
 efektivní plnění úlohy tohoto orgánu zajištěno.
 Předpokládané metody kontroly
 Pokud jde o úlohu ESMA podle tohoto návrhu,
 použijí se systémy řízení a kontroly stanovené v nařízení o ESMA.
 O konečném souboru ukazatelů pro posouzení
 výkonnosti ESMA rozhodne Komise v době provedení prvního hodnocení, jež
 toto nařízení vyžaduje. Pro konečné hodnocení budou stejně důležité
 kvantitativní ukazatele i kvalitativní důkazy získané během konzultací.
 Hodnocení bude opětovně prováděno každé tři roky.
 Náklady na kontroly a jejich přínos a
 pravděpodobná míra nesouladu s tímto nařízením
 Odhad nákladů je
 uveden v oddíle 3. Hlavní přínos spočívá v:
 – snížení rizika
 manipulace, a tudíž posílení stability trhu a obnovení důvěry ve finanční trhy;
 – zvýšení
 spolehlivosti referenčních údajů, a tím k lepšímu zajištění rovných
 podmínek, zvýšení integrity a efektivity finančních trhů,
 – zajištění


text:
správného
 používání robustních a reprezentativních referenčních hodnot, a tedy zvýšené
 ochraně spotřebitelů a investorů.
 Z toho vyplývá,
 že by tento návrh přispěl k posílení rovných podmínek na trzích
 a zajistil by ochranu spotřebitelů a investorů. Takový přínos je obtížné
 kvantifikovat. Avšak vzhledem ke globálnímu významu robustních a spolehlivých
 referenčních hodnot z hlediska zachování stability trhu a obnovení důvěry
 v trhy je tento přínos v porovnání s náklady podstatný.
 Odhaduje se, že míra
 nesouladu s tímto nařízením bude nízká, protože tato iniciativa navrhuje
 jasná a vynutitelná pravidla spolu s motivací k zajištění jejího
 dodržování.
 Opatření k zamezení podvodů
 a nesrovnalostí
 Upřesněte stávající či
 předpokládané preventivní a ochranná opatření.
 V zájmu boje
 proti podvodům, korupci a ostatním protiprávním činnostem se na orgán ESMA bez
 omezení vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999
 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj
 proti podvodům (OLAF).
 Orgán pro cenné papíry
 a trhy přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999
 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských
 společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj
 proti podvodům (OLAF) a neprodleně přijme příslušná pro všechny své
 zaměstnance.
 Rozhodnutí
 o financování a na ně navazující dohody a prováděcí nástroje
 musí obsahovat ustanovení o tom, že Účetní dvůr a OLAF mohou
 v případě potřeby provádět šetření na místě u příjemců finančních
 prostředků poskytovaných orgánem pro cenné papíry a trhy a u zaměstnanců
 odpovědných za jejich přidělování.
 ODHADOVANÝ
 FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené
 výdajové rozpočtové položky
 Stávající
 rozpočtové položky
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a
 rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název] || RP || zemí ESVO[33] || kandidátských zemí[34] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. a) finančního nařízení
 || 12.03.04 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) || RP || ANO || ANO || NE || NE
 Tato legislativní
 iniciativa bude mít následující dopady na výdaje:
 a) GŘ MARKT na přípravu aktů v přenesené
 pravomoci a na hodnocení, sledování provádění a případný přezkum iniciativy:
 Jeden
 zaměstnanec třídy AD (na plný úvazek) a související náklady; odhadované roční
 náklady ve výši 0,142 milionu EUR v každém roce.
 b) ESMA
 i) náklady na
 lidské zdroje: dva
 dočasní zaměstnanci na účast a mediaci v kolegiích orgánů
 dohledu nad referenčními hodnotami s kritickým významem, poskytování
 odborného poradenství Komisi v souvislosti s prováděním tohoto
 nařízení, koordinaci sjednávání podmínek spolupráce s třetími zeměmi,
 přípravu pokynů přispívajících ke sbližování a meziodvětvovému
 sjednocování sankčních režimů a vedení evidence oznámení o používání referenčních
 hodnot a seznamu registrovaných administrátorů referenčních hodnot.
 Celkové roční
 náklady na tyto dva dočasné zaměstnance by činily 0,326 milionu EUR, na což by
 přispívala Komise 40 % (0,130 milionu EUR) a členské státy 60 %
 (0,196 milionu EUR) ročně.
 S možností
 snížení počtu zaměstnanců přidělených orgánu ESMA v budoucnu (po roce
 2020) se nepočítá, neboť není pravděpodobné, že by se počet referenčních
 hodnot, včetně referenčních hodnot s kritickým
 významem v budoucnu snižoval, ale
 spíše poroste,


text:
a orgán ESMA se i nadále bude muset účastnit a hrát roli
 prostředníka v kolegiích orgánů dohledu nad referenčními hodnotami
 s kritickým významem a vykonávat jiné příslušné úkoly stanovené výše.
 ii) provozní
 náklady a náklady na infrastrukturu: předpokládají se rovněž počáteční výdaje ve výši
 0,25 milionu EUR na pokrytí nákladů orgánu ESMA v roce 2015, na
 což by přispěla Komise 40 % (0,1 milionu EUR) a členské státy
 60 % (0,15 milionu EUR). Tyto výdaje se týkají hlavně IT systémů pro
 orgán ESMA za účelem plnění požadavků:
 – vedení seznamu
 administrátorů registrovaných v souladu s tímto nařízením a
 společností ze třetích zemí poskytujících referenční hodnoty používané
 v Unii,
 – přijímání
 oznámení o používání referenční hodnoty ve finančním nástroji nebo finanční
 smlouvě v rámci Unie, vedení evidence a zajištění informovanosti
 administrátorů o tomto používání.
 Orgán ESMA
 rovněž bude muset do 1. ledna 2018 vypracovat zprávu o uplatňování tohoto
 nařízení. Celkové
 náklady ve výši 0,3 milionu EUR v roce 2017, na což by přispěla
 Komise 40 % (0,12 milionu EUR) a členské státy 60 %
 (0,18 milionu EUR).
 Odhadovaný dopad na výdaje
 Nové úkoly budou plněny s využitím lidských
 zdrojů, které jsou k dispozici v rámci každoročního přidělování
 rozpočtových prostředků, s ohledem na rozpočtová omezení, jež se vztahují
 na všechny subjekty EU, a v souladu s finančním plánováním pro
 agentury. Zdroje, které agentura na tyto nové úkoly potřebuje a jež jsou
 uvedeny v tomto finančním výkazu, budou zejména v souladu a
 slučitelné s plánováním lidských a finančních zdrojů pro orgán ESMA, jež
 stanoví nedávno zveřejněné sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě –
 Programování lidských a finančních zdrojů pro decentralizované agentury na
 období 2014–2020 (COM(2013)0519).
 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo 1A || Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost
 GŘ: MARKT || || || Rok 2015[35] || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
  Operační prostředky || || || || || || ||
 12.03.04 – Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) || Závazky || (1) || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Platby || (2) || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[36] || || || || || || ||
 Číslo rozpočtové položky || 12.03.04 || (3) || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM prostředky pro GŘ MARKT || Závazky || =1+1a +3 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Platby || =2+2a +3 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,135 || 0,130 || 0,130 || 1,010
  CELKEM operační prostředky || Závazky || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 Platby || (5) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
  CELKEM prostředky správní povahy financované z rámce


text:
na zvláštní programy || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU číslo 1A víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Platby || =5+ 6 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 || || || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 GŘ: MARKT || ||
  Lidské zdroje (GŘ MARKT) || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,792
  Ostatní správní výdaje || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060
 GŘ MARKT CELKEM || Prostředky || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 CELKEM prostředky na OKRUH 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 || || || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 0,382 || 0,272 || 0,392 || 0,272 || 0,272 || 0,272 || 1,862
 Platby || 0,382 || 0,272 || 0,392 || 0,272 || 0,272 || 0,272 || 1,862
 Odhadovaný dopad na operační prostředky
 ̈ Návrh/podnět
 nevyžaduje využití operačních prostředků
 X Návrh/podnět
 vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Značná část
 operačních prostředků Komise by souvisela se zvýšením financování orgánu ESMA
 vyplývajícím z požadavků podle tohoto nařízení. Orgán ESMA bude zejména
 požadovat dva další zaměstnance (dočasné zaměstnance) s celkovými náklady
 0,326 milionu EUR ročně, kteří by byli spolufinancováni Komisí (0,130 milionu
 EUR) a členskými státy (0,196 milionu EUR). Budou provádět tyto činnosti:
 – účast a
 mediace v kolegiích orgánů dohledu nad referenčními hodnotami,
 – poskytování
 odborného poradenství Komisi v souvislosti s prováděním tohoto
 nařízení,
 – koordinace
 sjednávání podmínek spolupráce s třetími zeměmi,
 – příprava
 pokynů přispívajících ke sbližování a meziodvětvovému sjednocování sankčních
 režimů,
 – vedení
 evidence oznámení o používání referenčních hodnot a seznamu registrovaných
 administrátorů referenčních hodnot.
 Předpokládají se
 rovněž počáteční provozní výdaje ve výši 0,25 milionu EUR na pokrytí
 nákladů orgánu ESMA, na což by přispěla Komise 40 %
 (0,1 milionu EUR) a členské státy 60 % (0,15 milionu EUR).
 Tyto výdaje se týkají zejména IT systémů pro orgán ESMA za účelem plnění
 požadavků:
 – vedení seznamu
 administrátorů registrovaných v souladu s tímto nařízením a
 společností ze třetích zemí poskytujících referenční hodnoty používané
 v Unii,
 – přijímání oznámení
 o používání referenční hodnoty ve finančním nástroji nebo finanční smlouvě
 v rámci Unie a vedení evidence.
 Tato iniciativa
 rovněž vyžaduje zvýšení financování orgánu ESMA v roce 2017 na pokrytí
 nákladů na vypracování zprávy o uplatňování tohoto nařízení


text:
do
 1. ledna 2018. Celkové náklady na vypracování této zprávy by činily
 0,3 milionu EUR (jež by měly být přiděleny a převedeny orgánu ESMA
 v roce 2017), na což by Komise přispěla 40 % (0,12 milionu EUR) a
 členské státy 60 % (0,18 milionu EUR) v roce 2017.
 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 Shrnutí
 ̈ Návrh/podnět
 nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
 X Návrh/podnět
 vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 || Rok 2015[37] || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 Lidské zdroje || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,792
 Ostatní správní výdaje || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 CELKEM || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 Potřebné
 prostředky na oblast lidských zdrojů budou pokryty z prostředků GŘ, které
 jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci
 GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ
 poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
 omezení.
 Předpoklady:
 –
 jeden úředník třídy AD pracující v rámci této iniciativy na plný
 pracovní úvazek v GŘ MARKT (průměrné náklady ve výši 132 000 EUR
 ročně),
 – průměrné roční
 náklady na platy zaměstnanců vycházejí z pokynů GŘ BUDG,
 – předpokládané
 náklady na služební cesty činí 10 000 EUR ročně, výše byla odhadnuta na
 základě návrhu rozpočtu na rok 2012 pro služební cesty na daný počet
 zaměstnanců.
 Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
 ̈ Návrh/podnět
 nevyžaduje využití lidských zdrojů
 X Návrh/podnět
 vyžaduje jednoho úředníka Komise ve třídě AD v ústředí Komise (GŘ MARKT),
 jak je vysvětleno dále. MARKT je dotčená oblast politiky, resp. dotčená hlava
 rozpočtu. Tento jeden úředník Komise ve třídě AD bude financován přeobsazením,
 Popis úkolů:
 přijetí aktů v přenesené pravomoci přesněji vymezujících právní předpisy,
 včetně projednávaných aktů v přenesené pravomoci přesněji vymezujících
 odvětví, v nichž se používají referenční hodnoty, s ohledem na vývoj
 na trzích a na technologický rozvoj. Vymezení referenčních hodnot s kritickým přeshraničním významem a přesnější vymezení podmínek pro tyto hodnoty.
 Odhad vyjádřete
 v přepočtu na plné pracovní úvazky
 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
 ||  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || ||
 ||


text:
 Externí pracovníci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[38]
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z „celkového rámce”) || || || || || ||
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || ||
 XX 01 04 yy[39] || – v ústředí || || || || || ||
 – při delegacích || || || || || ||
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) || || || || || ||
 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) || || || || || ||
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || ||
 CELKEM || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 Potřeby
 v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
 vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a
 případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
 v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 X Návrh/podnět
 je v souladu s novým víceletým finančním rámcem.
 ̈ Návrh/podnět
 si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu,
 příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky.
 Nepoužije se
 ̈ Návrh/podnět
 vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[40].
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
 Nepoužije se
 Příspěvky třetích stran
 ̈ Návrh/podnět
 nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
 X Návrh/podnět
 počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:
 prostředky
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || Členské státy || Členské státy || Členské státy || Členské státy || Členské státy || Členské státy || Členské státy
 Spolufinancované prostředky CELKEM || 0,361 || 0,196 || 0,376 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 1,521
 Příspěvky třetích stran pro rok 2015 odkazují na spolufinancování orgánu ESMA
 členskými státy. Financované náklady se týkají zejména následujícího:
 a) personální
 náklady: členské státy
 přispějí z 60 % na financování dvou dočasných zaměstnanců požadovaných pro
 provádění požadavků podle tohoto nařízení v sídle orgánu ESMA. Z toho
 by vyplýval příspěvek členských států ve výši 0,196 milionu EUR ročně;
 b) počáteční
 provozní výdaje: členské
 státy by dále musely přispět z 60 % (tj. celkem 0,15 milionu EUR) na
 počáteční provozní výdaje orgánu ESMA v roce 2015 ve výši
 0,25 milionu EUR. Tyto výdaje se týkají zejména IT systémů pro účely
 plnění požadavků podle tohoto nařízení;
 c) zpráva o
 uplatňování: členské
 státy musí také přispět na financování zprávy o uplatňování tohoto nařízení,
 kterou má vypracovat orgán ESMA do 1. ledna 2018. Celkové náklady na
 vypracování zprávy se odhadují na 0,3 milionu EUR[41], na což členské státy v roce 2017 přispějí
 60 % (0,18 milionu EUR).
 Odhadovaný dopad
 na příjmy
 X Návrh/podnět
 nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 ̈ Návrh/podnět
 má tento finanční dopad:
 PŘÍLOHA legislativního finančního výkazu
 k návrhu nařízení o referenčních hodnotách k otázce odhadovaných
 nákladů


text:
Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) podle požadavků tohoto
 návrhu
 Náklady spojené
 s plněním úkolů Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) byly
 odhadnuty podle tří kategorií nákladů: personální náklady, náklady na
 infrastrukturu a provozní náklady, v souladu s klasifikací
 nákladů v návrhu souhrnného rozpočtu orgánu ESMA.
 a) Personální
 náklady: potřeba
 zvýšeného počtu pracovníků vychází z nových povinností orgánu ESMA
 vyplývajících z tohoto nařízení. Tyto povinnosti se týkají účasti orgánu
 ESMA a jeho mediace v kolegiích orgánů dohledu nad referenčními hodnotami
 s kritickým významem; dále pak poskytování odborného poradenství Komisi
 v souvislosti s prováděním tohoto nařízení, koordinace sjednávání
 podmínek spolupráce s třetími zeměmi, přípravy pokynů přispívajících ke
 sbližování a meziodvětvovému sjednocování sankčních režimů a vedení
 evidence oznámení o používání referenčních hodnot a seznamu
 registrovaných administrátorů referenčních hodnot.
 Podle současných
 odhadů vycházejících z vlastních odhadů Komise a odhadů orgánu ESMA
 budou tyto činnosti vyžadovat dva dočasné zaměstnance. Do tohoto počtu nejsou
 započítáni pracovníci, kteří se v rámci orgánu ESMA problematikou
 referenčních hodnot v současnosti již zabývají. Odhadované další
 personální náklady pro orgán ESMA činí 0,326 milionu EUR ročně, na což přispěje
 Komise 40 % (0,130 milionu EUR) a členské státy 60 %
 (0,196 milionu EUR) ročně.
 b) Provozní
 náklady a náklady na infrastrukturu: předpokládají se rovněž počáteční provozní výdaje ve výši
 0,25 milionu EUR na pokrytí nákladů orgánu ESMA, na což by
 v roce 2015 přispěla Komise 40 % (0,1 milionu EUR) a
 členské státy 60 % (0,15 milionu EUR). Tyto výdaje se týkají hlavně
 IT systémů pro orgán ESMA za účelem plnění požadavků:
 – vedení seznamu
 administrátorů registrovaných v souladu s tímto nařízením a
 společností ze třetích zemí poskytujících referenční hodnoty používané
 v Unii,
 – přijímání
 oznámení o používání referenční hodnoty ve finančním nástroji nebo finanční
 smlouvě v rámci Unie, vedení evidence a zajištění informovanosti administrátorů
 o tomto používání.
 Tato
 iniciativa rovněž vyžaduje zvýšení finančních prostředků pro orgán ESMA
 v roce 2017 o 0,3 milionu EUR na pokrytí nákladů v souvislosti
 s vypracováním zprávy o uplatňování tohoto nařízení do
 1. ledna 2018. Celkové náklady na vypracování této zprávy se odhadují na
 0,3 milionu EUR (tato částka má být přidělena a vyplacena v roce
 2017), přičemž Komise by přispěla 40 % (0,12 milionu EUR) a členské
 státy 60 % (0,18 milionu EUR). Výše těchto nákladů byla odhadnuta na
 základě průměrných nákladů na vypracování obdobných zpráv GŘ MARKT a upravena
 s ohledem na inflaci.
 Návrh NEMÁ finanční dopady na příjmy
 Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA).
 Podrobný
 rozpis odhadovaných personálních nákladů podle různých kategorií je uveden
 v tabulce 1 dále.
 Další
 předpoklady:
 – na základě
 rozčlenění ekvivalentů plných pracovních úvazků v návrhu rozpočtu na
 rok 2012 se počítá s tím, že další dvě tato pracovní místa
 ekvivalentní plnému úvazku budou připadat na dva dočasné zaměstnance s celkovými
 náklady 0,326 milionu EUR ročně, jež bude spolufinancovat Komise (0,130 milionu
 EUR) a členské státy (0,196 milionu EUR) ročně,
 – průměrné roční
 mzdové náklady podle různých kategorií zaměstnanců vycházejí z pokynů GŘ
 BUDG a činí 132 000 EUR ročně,
 –


text:
mzdový
 koeficient pro Paříž činí 1,161,
 – předpokládané
 náklady na služební cesty činí 10 000 EUR, přičemž odhad vychází
 z návrhu rozpočtu na rok 2012 pro služební cesty na daný počet
 zaměstnanců,
 – předpokládané
 náklady související s náborem (cestovné, hotel, lékařská prohlídka,
 příspěvky na zařízení a jiné příspěvky, náklady na stěhování atd.) činí
 12 700 EUR, přičemž odhad vychází z návrhu rozpočtu na rok 2012 pro
 nábor na daný počet nových zaměstnanců.
 PERSONÁLNÍ NÁKLADY ESMA || || || || v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) || ||
 Druh nákladu || Počet || Průměrné náklady || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 Hlava 1 Náklady na zaměstnance || || || || || || || || ||
 z toho dočasní zaměstnanci || 2 || 0,153 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 1,836
 || || || || || || || || ||
 Výdaje spojené s náborem || || 0,025 || || || || || || 0,025
 || || || || || || || || ||
 Výdaje na služební cesty || || || 0,020 || 0,0200 || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,120
 || || || || || || || || ||
 Hlava 1 celkem: Náklady na zaměstnance || || 0,351 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 1,981
 || || || || || || || || ||
 z toho příspěvek Společenství (40 %) || || 0,140 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 0,790
 z toho příspěvek členských států (60 %) || || 0,211 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 1,191
 [1] KOM(2011) 651 v konečném znění – 2011/0295
 (COD),
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0651:FIN:CS:PDF.
 [2] V Bruselu dne 20. října 2011, KOM(2011) 654
 v konečném znění – 2011/0297 (COD),
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0654:FIN:CS:PDF.
 [3] Nařízení REMIT:
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:326:0001:01:CS:HTML.
 [4] Směrnice MIFID, čl. 40 odst. 1:
 http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/MIFID_en.htm.
 [5] Nařízení, kterým se provádí směrnice MIFID, čl. 37
 odst. 1 písm. b):
 http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/MIFID2_en.htm.
 [6] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0652:FIN:CS:PDF.
 [7] Směrnice 2003/71/ES a nařízení (ES) č. 809/2004,
 příloha XII, bod 4.2.2.
 [8] Směrnice o subjektech kolektivního investování do
 převoditelných cenných papírů (2009/65/ES), článek 53.
 [9] http://www.esma.europa.eu/consultation/Consultation-Principles-Benchmarks-Setting-Processes-EU.
 [10] http://www.esma.europa.eu/system/files/2013-150.pdf.
 [11] [ xxx]
 [12] Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1.
 [13] Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 64.
 [14] Úř. věst. L 302, 17.11.2009,
 s. 32.
 [15] Úř. věst. L 326, 8.12.2011, s. 1.
 [16] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.
 [17] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.
 [18] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
 [19] Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55.
 [20] Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94.
 [21] Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338.
 [22] Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1.
 [23] Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 32.
 [24] Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1.
 [25] Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1.
 [26] Úř. věst. L 133, 22.5.2008, s. 66.
 [27] Úř. věst. L 241, 2.9.2006, s. 1.
 [28] Úř. věst. L 241, 2.9.2006,


text:
s. 1.
 [29] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management)
 – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
 [30] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a)
 nebo b) finančního nařízení.
 [31] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na
 finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [32] Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
 [33] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [34] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské
 země západního Balkánu.
 [35] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
 provádět.
 [36] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na
 podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [37]
 [38] SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO =
 vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
 odborník při delegaci.
 [39] Dílčí strop na externí zaměstnance financované
 z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
 [40] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
 [41] Výše těchto nákladů byla odhadnuta na základě průměrných
 nákladů na vypracování obdobných zpráv GŘ MARKT a upravena s ohledem na
 inflaci.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 24.8.2020
 COM(2020) 397 final
 2020/0182(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou na straně druhé, pokud jde o změnu protokolu 3 k uvedené dohodě o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném výboru dohody mezi EU a Islandem v souvislosti s plánovaným přijetím rozhodnutí o změně protokolu 3 k dohodě mezi EU a Islandem.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1Dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou na straně druhé
 Dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou na straně druhé
 1
 (dále jen „dohoda“) si klade za cíl podporovat rozšířením vzájemného obchodu harmonický rozvoj hospodářských vztahů mezi stranami. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. dubna 1973.
 2.2Smíšený výbor
 Smíšený výbor zřízený v souladu s článkem 30 dohody může rozhodnout o změnách protokolu 3 o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce (článek 3 protokolu 3). Smíšený výbor přijímá svá rozhodnutí a doporučení dohodou mezi oběma stranami.
 2.3Zamýšlený akt Smíšeného výboru
 Smíšený výbor má na svém příštím zasedání nebo ve formě výměny dopisů přijmout rozhodnutí o změně protokolu 3 o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce (dále jen „zamýšlený akt“).
 Účelem zamýšleného aktu je změnit ustanovení protokolu 3 o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Regionální úmluva o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu (dále jen „úmluva“) obsahuje ustanovení o původu zboží obchodovaného v souladu s příslušnými dohodami uzavřenými mezi smluvními stranami. EU podepsala úmluvu dne 15. června 2011 a Island dne 30. června 2011.
 EU uložila svou listinu o přijetí u depozitáře úmluvy dne 26. března 2012 a Island dne 12. března 2012. V důsledku toho podle čl. 10 odst. 2 uvedené úmluvy vstoupila úmluva v platnost jak pro EU, tak pro Island dne 1. května 2012.
 V článku 6 úmluvy se stanoví, že každá smluvní strana přijme vhodná opatření, aby zajistila účinné uplatňování úmluvy. Smíšený výbor zřízený Dohodou mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou na straně druhé by za tímto účelem měl přijmout rozhodnutí, kterým se pravidla úmluvy začlení do protokolu 3 o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce. To se provede tak, že se do pozměněného protokolu zahrne odkaz na úmluvu, na jehož základě se úmluva stane použitelnou.
 Probíhající proces přijímání změn úmluvy zároveň vedl k vytvoření nového souboru modernizovaných a flexibilnějších pravidel původu. Formální změna úmluvy si žádá jednomyslné schválení smluvními stranami. Skutečnost, že některé smluvní strany mají stále ke změně úmluvy námitky, znamená riziko jejího opožděného přijetí. Vzhledem k počtu smluvních stran a jejich příslušným vnitřním postupům, jež jsou nezbytné pro to, aby smluvní strany mohly o formálním přijetí hlasovat a připravit vstup pozměněných pravidel v platnost, není navíc možné stanovit jasný časový rámec pro


text:
uplatňování pozměněné úmluvy.
 Vzhledem k těmto skutečnostem požádal Island, aby se pozměněný soubor pravidel začal uplatňovat co nejdříve jako alternativa stávajících pravidel stanovených v úmluvě, zatímco se čeká na výsledek procesu přijímání změn. Tato žádost je objasněna níže.
 Tato alternativní pravidla původu jsou určena k prozatímnímu uplatňování – na dobrovolném a dvoustranném základě – EU a Islandem do uzavření změny úmluvy a jejího vstupu v platnost. Mají se uplatňovat jako alternativa pravidel v úmluvě, jelikož ta jsou stanovena, aniž jsou dotčeny zásady uvedené v příslušných dohodách a jiných souvisejících dvoustranných dohodách mezi smluvními stranami. Tato pravidla nebudou tedy závazná, nýbrž určena k dobrovolnému použití hospodářskými subjekty, jež chtějí uplatňovat preference na základě těchto pravidel namísto preferencí vycházejících z úmluvy. Účelem těchto pravidel není změnit úmluvu, již budou smluvní strany nadále uplatňovat, a nemění se na jejich základě práva a povinnosti smluvních stran vyplývající z úmluvy.
 Postoj, který má EU zaujmout v rámci Smíšeného výboru, by měla stanovit Rada.
 Navrhované změny, jež se týkají stávající úmluvy, jsou technické povahy a nemají vliv na podstatu v současnosti platného protokolu o pravidlech původu. Není proto nutné provést posouzení dopadů.
 3.1Podrobné informace o alternativních pravidlech původu
 Navrhované změny týkající se zavedení alternativního souboru pravidel původu poskytují dodatečnou flexibilitu a prvky modernizace, na nichž se již Unie dohodla v rámci jiných dvoustranných dohod (komplexní hospodářská a obchodní dohoda mezi EU a Kanadou, dohoda o volném obchodu mezi EU a Vietnamem, dohoda o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem, dohoda o hospodářském partnerství mezi EU a státy Jihoafrického společenství pro rozvoj) nebo preferenčních režimů (všeobecný systém preferencí). Hlavní změny jsou tyto:
 a)Zcela získané produkty – podmínky pro „plavidla“
 Tzv. podmínky pro plavidla obsažené v alternativním souboru pravidel jsou jednodušší a umožňují větší flexibilitu. Ve srovnání se stávajícím zněním (článek 5) byly některé podmínky vypuštěny (tj. konkrétní požadavky na posádku); jiné byly pozměněny, aby poskytovaly větší volnost (vlastnictví).
 b)Dostatečné opracování nebo zpracování – na základě průměru
 Navrhovaný alternativní soubor pravidel (článek 4) poskytuje vývozci možnost požádat celní orgány o povolení, aby mohl za účelem zohlednění výkyvů v nákladech a směnných kurzech vypočítávat cenu ze závodu a hodnotu nepůvodních materiálů na základě průměru. To by mělo vývozcům zajistit větší předvídatelnost.
 c)Přípustná odchylka
 Stávající přípustná odchylka (článek 6) je stanovena na 10 % ceny produktu ze závodu.
 Navrhovaný text (článek 5) stanoví pro zemědělské produkty přípustnou odchylku 15 % čisté hmotnosti produktu a pro průmyslové produkty 15 % ceny produktu ze závodu.
 Přípustnou odchylkou vyjádřenou prostřednictvím hmotnosti se zavádí objektivnější kritérium a prahovou hodnotou ve výši 15 % by měla být poskytnuta dostatečná míra shovívavosti. Zároveň je tak zajištěno, aby výkyvy mezinárodních cen komodit neměly vliv na původ zemědělských produktů.
 d)Kumulace
 Navrhované znění (článek 7) zachovává diagonální kumulaci pro všechny produkty pod podmínkou, že stejný soubor alternativních pravidel původu přijmou partneři účastnící se kumulace. Kromě toho stanoví všeobecnou plnou kumulaci pro všechny produkty s výjimkou textilií a oděvů uvedených v kapitolách 50–63 harmonizovaného systému (HS).
 V případě produktů kapitol 50–63 harmonizovaného systému stanoví plnou dvoustrannou kumulaci. Kromě toho se


text:
mohou Unie a Island dohodnout také na rozšíření všeobecné plné kumulace na produkty kapitol 50–63 harmonizovaného systému.
 e)Odděleně vedené účetnictví
 Podle stávajících pravidel (článek 20 úmluvy) mohou celní orgány povolit odděleně vedené účetnictví (účetní rozlišování) v případech, kdy „oddělené skladování zásob [...] působí značné náklady nebo obtíže“. Pozměněné pravidlo (článek 12) stanoví, že celní orgány mohou povolit odděleně vedené účetnictví, jsou-li „použity původní a nepůvodní zastupitelné materiály“.
 Vývozce již nebude muset žádost o povolení odděleně vedeného účetnictví odůvodňovat tím, že oddělené skladování zásob působí značné náklady nebo obtíže; bude stačit, pokud uvede, že jsou použity zastupitelné materiály.
 Pokud jde o cukr, ať už jako materiál, nebo konečný produkt, nebude již třeba původní a nepůvodní zásoby fyzicky oddělovat.
 f)Územní zásada
 Stávající pravidla (článek 12) za určitých podmínek umožňují provádět určité opracování nebo zpracování mimo dané území, s výjimkou produktů kapitol 50 až 63 harmonizovaného systému, jako jsou textilie. Navrhovaná pravidla (článek 12) již neobsahují vyloučení textilií.
 g)Nezměnitelnost
 Navrhované pravidlo týkající se nezměnitelnosti (článek 14) stanoví shovívavější podmínky pro pohyb původních produktů mezi smluvními stranami. Mělo by zamezit situacím, kdy není produktům, u nichž nejsou pochybnosti o statusu původu, přiznána výhoda preferenční sazby při dovozu, jelikož nejsou splněny formální požadavky ustanovení o přímé dopravě.
 h)Zákaz navracení cla nebo osvobození od cla
 Podle stávajících pravidel (článek 15) se obecná zásada zákazu navracení cla vztahuje na materiály použité při výrobě jakéhokoli produktu. Podle navrhovaných pravidel (článek 16) se tento zákaz v případě všech produktů ruší, s výjimkou materiálů použitých při výrobě produktů kapitol 50 až 63 harmonizovaného systému. Text však rovněž stanoví některé výjimky ze zákazu navracení cla u těchto produktů.
 i)Doklad o původu
 V textu se namísto dvojího přístupu v podobě EUR.1 a EUR.MED zavádí jednotný druh dokladu o původu (EUR.1 nebo prohlášení o původu), což daný systém značně zjednodušuje. Mělo by to vést k lepšímu dodržování předpisů ze strany hospodářských subjektů, které se vyhnou chybám v důsledku složitých pravidel, a celním orgánům usnadnit řízení. Neměla by kromě toho být ovlivněna kapacita pro ověřování dokladů o původu, jež se nemění.
 Pozměněná pravidla (článek 17) stanoví rovněž možnost dohodnout se na uplatňování systému registrovaných vývozců (REX). Tito vývozci registrovaní ve společné databázi budou odpovědní za to, že budou sami vyhotovovat deklarace o původu, aniž by podléhali postupu pro schválené vývozce. Deklarace o původu bude mít stejnou právní hodnotu jako prohlášení o původu nebo průvodní osvědčení EUR.1.
 V pozměněných pravidlech se kromě toho počítá s možností dohodnout se na používání dokladů o původu vydávaných a/nebo předkládaných elektronicky.
 Aby bylo možné odlišit původní produkty podle alternativního souboru pravidel od původních produktů podle úmluvy, budou muset osvědčení o původu či prohlášení na faktuře založená na alternativním souboru pravidel obsahovat prohlášení odkazující na uplatněná pravidla.
 j)Platnost dokladu o původu
 Navrhuje se prodloužit dobu platnosti dokladu o původu ze čtyř na deset měsíců. Mělo by to opět znamenat shovívavější podmínky pro pohyb původních produktů mezi smluvními stranami.
 3.2Seznam pravidel
 3.2.1Zemědělské produkty
 a)Hodnota a hmotnost
 Limit pro nepůvodní materiály byl vyjádřen pouze jako hodnota. Nové prahové hodnoty jsou vyjádřeny prostřednictvím


text:
hmotnosti, aby se předešlo vlivu výkyvů cen a směnných kurzů (např. ex kapitoly 19, 20, 2105, 2106), a zároveň byly odstraněny určité limity pro cukr (např. kapitola 8 nebo číslo HS 2202).
 Alternativní soubor pravidel stanoví vyšší prahovou hodnotu pro hmotnost (z 20 % zvýšenou na 40 %) a možnost zvolit u některých čísel pravidlo založené buď na hodnotě, nebo na hmotnosti. Tato změna se týká zejména těchto kapitol a kódů HS: ex 1302, 1704 (alternativní pravidlo založené na hmotnosti, nebo na hodnotě), 18 (1806: alternativní pravidlo založené na hmotnosti, nebo na hodnotě) a 1901.
 b)Úprava na základě vzorců zajišťování zdrojů
 Pro jiné zemědělské produkty (např. rostlinné oleje, ořechy, tabák) jsou stanovena flexibilnější pravidla přizpůsobená ekonomické realitě, což platí zejména pro kapitoly 14, 15, 20 (včetně čísla 2008), 23 a 24 harmonizovaného systému. Alternativní soubor pravidel vytváří rovnováhu mezi regionálním a globálním zajišťováním zdrojů, např. v případě kapitol 9 a 12. V kapitolách 4, 5, 6, 8, 11 a ex 13 byla pravidla rovněž zjednodušena (omezení počtu výjimek).
 3.2.2Průmyslové produkty (kromě textilií)
 Navrhovaný kompromis obsahuje ve srovnání se stávajícími pravidly výrazné změny:
 – v případě mnoha produktů obsahuje stávající pravidlo pro danou kapitolu dvojí kumulativní podmínku. Ta se nyní mění na jedinou podmínku (kapitoly 74, 75, 76, 78 a 79 HS),
 – mnoho zvláštních pravidel, jež se odchylují od pravidla pro danou kapitolu, bylo vypuštěno (kapitoly 28, 35, 37, 38 a 83 HS). Tento horizontálnější přístup znamená jednodušší prostředí pro subjekty i celní orgány,
 – do stávajícího pravidla pro danou kapitolu je zahrnuto alternativní pravidlo, což vývozci poskytuje širší volbu při plnění kritéria původu (kapitoly 27, 40, 42, 44, 70, 83, 84 a 85).
 Všechny tyto změny vedou k vytvoření aktualizovaného a modernizovaného seznamu pravidel, která obecně usnadňují plnění kritéria pro získání statusu původu produktu. Další zjednodušení bude kromě toho pro vývozce znamenat výše zmíněná možnost vypočítávat cenu ze závodu a hodnotu nepůvodních materiálů na základě průměru za určité období.
 3.2.3Textilie
 Pokud jde o textilie a oděvy, byly zavedeny nové možnosti týkající se pasivního zušlechťovacího styku a přípustných odchylek. Pro tyto produkty byly rovněž zavedeny nové postupy udělující původ, zejména v případě tkanin, jež by byly snáze dostupné. Pro tyto produkty bude platit také plná dvoustranná kumulace. Tato kumulace umožní, aby se ve výrobním procesu v oblasti kumulace zohledňovalo zpracování provedené na textilních materiálech (tj. tkaní, spřádání atd.).
 4.Právní základ
 4.1Procesněprávní základ
 4.1.1Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouvy o fungování EU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 2
 .
 4.1.2Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Smíšený výbor je orgán zřízený dohodou, a to Dohodou mezi


text:
Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou na straně druhé.
 Akt, který má Smíšený výbor přijmout, představuje akt s právními účinky.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
 4.2Hmotněprávní základ
 4.2.1Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie.
 4.2.2Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 207 odst. 4 první pododstavec Smlouvy o fungování EU.
 4.3Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
 5.Rozpočtové důsledky
 Navrhované změny týkající se zavedení alternativního souboru pravidel původu vycházejí ze zásady modernizace pravidel původu s cílem přizpůsobit je novým trendům stanoveným v nedávno uzavřených dohodách o volném obchodu. Pozměněná pravidla celoevropsko-středomořské úmluvy obsahují především prvky zjednodušení celních režimů a prvky modernizace, jako např.:
 Dostatečné opracování nebo zpracování – na základě průměru: výpočtem ceny ze závodu a hodnoty nepůvodních materiálů na základě průměru s ohledem na výkyvy trhu se vývozcům zajišťuje větší předvídatelnost.
 Doklad o původu: se zjednodušuje, neboť se použije pouze jedno typové osvědčení o původu – EUR1.
 Platnost dokladu o původu: stanoví shovívavější podmínky pro pohyb původních produktů, a to prodloužením platnosti ze čtyř na deset měsíců.
 Tyto změny celoevropsko-středomořské úmluvy nemají žádný měřitelný dopad na rozpočet EU, neboť jejich působnost se týká zejména usnadnění obchodu a konsolidace moderních postupů celními orgány. Umožňují nepovinná usnadnění v oblastech, které zůstávají v pravomoci příslušných orgánů, aniž by to mělo dopad na podstatu pravidel (odděleně vedené účetnictví, doklady o původu, zprůměrování). Některé aspekty zjednodušení (např. snížení počtu kritérií pro plavidla) zajišťují větší předvídatelnost tím, že odstraňují podmínky, které celní orgány v současné době obtížně kontrolují, zatímco jiné (nezměnitelnost) odkazují na logistiku, aniž by to mělo vliv na podstatu pravidel.
 Ačkoli se ustanovení o navracení cla mění, zákaz navracení cla se zachovává v odvětví textilu a oděvů, které zůstává jedním z hlavních odvětví obchodu v celoevropsko-středomořské oblasti. Pozměněná pravidla kodifikují stávající stav tím, že zachovávají zákaz, který se v současnosti uplatňuje u některých smluvních stran. Navrhované zobecnění úplné kumulace v celoevropsko-středomořské oblasti má za cíl posílit stávající obchodní toky uvnitř oblasti a jejich doplňkovost, nemělo by však mít výrazný dopad na výběr cel EU, neboť výrobky podléhající kumulaci budou muset splňovat požadavek na přidanou hodnotu v oblasti, aby se na ně vztahovaly preference, jak je tomu v současné době.
 Změny seznamu pravidel v odvětví zemědělských a zpracovaných zemědělských produktů spočívají zejména v upravené metodice, aniž by byla dotčena podstata pravidel. Stávající prahové hodnoty vyjádřené v současné době jako hodnota budou vyjádřeny jako hmotnost. Toto kritérium je objektivnější a celními orgány snadněji kontrolovatelné. Zjednodušení specifických pravidel původu produktu by v případě průmyslových výrobků mělo mít na příjmy z cel omezený dopad, neboť v mnoha případech mohou vést


text:
spíše ke změně zdrojů než ke zvýšení preferenčních dovozů ze zemí celoevropsko-středomořské oblasti, které nahradí dovozy, jež předtím podléhaly dovoznímu clu. Dopad těchto změn na příjmy z dovozních cel tedy nelze kvantifikovat. Pokud jde o obchod a jeho dopad na využívání preferencí, volnost stanovená v nových pravidlech klade důraz na hospodářskou integraci v celé oblasti, např. v textilním odvětví, kde je využití preferencí již velmi vysoké. Lepší pravidla pro textilie a kumulaci mají především posílit již existující regionální integraci a dostupnost materiálů v oblasti, spíše než umožnit dovoz více nepůvodních materiálů odjinud než z dané oblasti.
 6.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Vzhledem k tomu, že aktem Smíšeného výboru se změní dohoda, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2020/0182 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou na straně druhé, pokud jde o změnu protokolu 3 k uvedené dohodě o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla uzavřena Unií nařízením Rady (EHS) č. 2842/72
 3
 a vstoupila v platnost dne 1. dubna 1973.
 (2)Součástí dohody je protokol 3 o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce. V souladu s článkem 3 tohoto protokolu může Smíšený výbor zřízený článkem 30 dohody (dále jen „Smíšený výbor“) rozhodnout o změnách protokolu.
 (3)Smíšený výbor má přijmout rozhodnutí o změně protokolu 3 na svém příštím zasedání.
 (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném výboru, neboť rozhodnutí Smíšeného výboru bude pro Unii závazné.
 (5)Regionální úmluva o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu (dále jen „úmluva“) byla uzavřena Unií rozhodnutím Rady 2013/93/EU
 4
 a pro Unii vstoupila v platnost dne 1. května 2012. Obsahuje ustanovení o původu zboží obchodovaného v souladu s příslušnými dohodami uzavřenými mezi smluvními stranami, jež se uplatňují, aniž jsou dotčeny zásady stanovené v těchto dohodách.
 (6)Článek 6 úmluvy stanoví, že každá smluvní strana přijme vhodná opatření, aby zajistila účinné uplatňování úmluvy. Smíšený výbor by za tímto účelem měl přijmout rozhodnutí, kterým se do protokolu 3 k dohodě začlení odkaz na úmluvu.
 (7)Jednání o změně úmluvy vedla k vytvoření nového souboru modernizovaných a flexibilnějších pravidel původu, která se mají začlenit do úmluvy. Unie a Island daly najevo svou vůli uplatňovat nová pravidla dvoustranně co nejdříve jako alternativu stávajících pravidel, zatímco se čeká na konečný výsledek procesu přijímání změn.
 (8)V oblasti kumulace tvořené státy ESVO, Faerskými ostrovy, Evropskou unií, Tureckem, zeměmi zapojenými do procesu stabilizace a přidružení, Moldavskou republikou, Gruzií a Ukrajinou by odchylně od úmluvy v případě diagonální kumulace mezi těmito partnery měla být zachována možnost použít průvodní osvědčení EUR.1 nebo prohlášení o původu namísto průvodních osvědčení


text:
EUR-MED nebo prohlášení o původu EUR-MED,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném výboru, vychází z návrhu aktu Smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 301, 31.12.1972, s. 2.
 (2)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (3)
 Nařízení Rady (EHS) ze dne 19. prosince 1972 o uzavření Dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou a o přijetí prováděcích pravidel k této dohodě (Úř. věst. L 301, 31.12.1972, s. 1).
 (4)
 Rozhodnutí Rady 2013/93/EU ze dne 14. dubna 2011 o podpisu Regionální úmluvy o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu jménem Evropské unie (Úř. věst. L 54, 26.2.2013, s. 4).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 24.8.2020
 COM(2020) 397 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou na straně druhé, pokud jde o změnu protokolu 3 k uvedené dohodě o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce
 Návrh
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-ISLAND č. ...
 o
 změně protokolu 3 k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou na straně druhé o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce
 SMÍŠENÝ VÝBOR EU-ISLAND,
 s ohledem na Dohodu mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou na straně druhé
 1
 , a zejména na článek 3 protokolu 3 k této dohodě o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Článek 11 Dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) odkazuje na protokol 3 k dohodě (dále jen „protokol 3“), který určuje pravidla původu.
 (2)Článek 3 protokolu 3 stanoví, že smíšený výbor zřízený podle článku 30 dohody může rozhodnout o změnách tohoto protokolu.
 (3)Regionální úmluva o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu
 2
 (dále jen „úmluva“) má za cíl převést stávající dvoustranné systémy pravidel původu na mnohostranný rámec, aniž by byly dotčeny zásady stanovené v příslušných dohodách uzavřených mezi smluvními stranami.
 (4)Evropská unie podepsala úmluvu dne 15. června 2011 a Island dne 30. června 2011.
 (5)Evropská unie uložila svou listinu o přijetí u depozitáře úmluvy dne 26. března 2012 a Island dne 12. března 2012. V důsledku toho podle čl. 10 odst. 3 úmluvy vstoupila tato úmluva v platnost pro Evropskou unii a pro Island dne 1. května 2012.
 (6)Evropská unie a Island se dohodly na zavedení pozměněného souboru pravidel, která by bylo možné dvoustranně používat jako alternativní pravidla původu k pravidlům stanoveným v úmluvě, a to do finalizace a vstupu v platnost změny úmluvy, jež v současnosti probíhá a na níž jsou přechodná pravidla založena.
 (7)Protokol 3 by proto měl být změněn tak, aby dynamicky odkazoval na úmluvu, neboť může být následně změněn, a aby stanovil alternativní soubor pravidel,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Protokol 3 k Dohodě