text: je nutno požádat vnitrostátní celní orgány v souladu s příslušnými celními předpisy.23. Osvobození PET filmu vyrobeného společností SZP od rozšířených opatření platí podle čl. 13 odst. 4 základního antidumpingového nařízení a čl. 23 odst. 6 základního antisubvenčního nařízení pod podmínkou, že osvobození odůvodňují skutečnosti zjištěné s konečnou platností, a není-li například zjištěno, že osvobození bylo přiznáno na základě nepravdivých nebo zavádějících informací, které předložila dotyčná společnost. Pokud důkazy prima facie svědčí o opaku, může Komise zahájit šetření za účelem zjištění, je-li odůvodněné odnětí osvobození.24. Osvobození dováženého PET filmu vyrobeného společností SZP od rozšířených opatření bylo stanoveno na základě zjištění tohoto přezkumu. Toto osvobození se tudíž vztahuje výhradně na dovoz PET filmu zasílaného z Izraele a vyrobeného touto konkrétní právnickou osobou. Na dovezený PET film vyrobený nebo odeslaný jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1292/2007 a v čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 367/2006 spolu s názvem a adresou, včetně subjektů, které mají určitý vztah ke konkrétně uvedeným subjektům, se toto osvobození nevztahuje a tento PET film podléhá sazbě zbytkového cla uloženého těmito nařízeními.E. ŘÍZENÍ25. Společnost SZP a všechny ostatní zúčastněné strany byly informovány o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě má být společnost SZP osvobozena od rozšířených opatření. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ustanovení čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1292/2007 se mění přidáním níže uvedené společnosti na seznam společností, které vyrábějí polyethylentereftalátový film v Brazílii a Izraeli a jejichž dovoz polyethylentereftalátového filmu je osvobozen od použití rozšířeného konečného zbytkového antidumpingového cla:S.Z.P. Plastic Packaging Products Ltd, PO Box 53, Shavei Zion, 22086 Izrael (doplňkový kód TARIC A964).2. Ustanovení čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 367/2006 se mění přidáním níže uvedené společnosti na seznam společností, které vyrábějí polyethylentereftalátový film v Brazílii a Izraeli a jejichž dovoz polyethylentereftalátového filmu je osvobozen od použití rozšířeného konečného vyrovnávacího cla:S.Z.P. Plastic Packaging Products Ltd, PO Box 53, Shavei Zion, 22086 Izrael (doplňkový kód TARIC A964).Toto osvobození se použije ode dne vstupu nařízení Komise (EU) č. 6/2010 v platnost, tj. od 7. ledna 2010. Vyrovnávací clo vybrané od tohoto dne se vrátí dotčenému dovozci či dotčeným dovozcům. O vrácení nebo prominutí je nutno požádat vnitrostátní celní orgány v souladu s příslušnými celními předpisy.Článek 2Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu vedenou podle článku 3 nařízení Komise (EU) č. 6/2010. U takto zaevidovaných dovezených výrobků se antidumpingové clo nevybere.Článek 3T oto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyně [...] [1] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[2] Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.[3] Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s. 1.[4] Úř. věst. L 316, 10.12.1999, s. 1.[5] Úř. věst. L 342, 18.11.2004, s. 1.[6] Úř. věst. L 342, 18.11.2004, s. 8.[7] Úř. věst. L 17, 21.1.2006, s. 1.[8] Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 1.[9] Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 15.[10] Úř.


text:
 Avis juridique important
 |
 52004SC0797
 Předloha rozhodnutí Smíšeného výboru EHP kterým se mění protokol 31 Dohody o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody - Předloha společného postoje Společenství - /* SEK/2004/0797 konecném znení */
 Předloha ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP kterým se mění protokol 31 Dohody o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody - Předloha společného postoje Společenství -(předlozená Komisí)ODŮVODNĚNÍ1. Protokol 31 k Dohodě o EHP obsahuje zvlástní ustanovení o spolupráci mezi Společenstvím a státy ESVO a EHP mimo čtyři svobody.2. Přilozená předloha rozhodnutí Smíseného výboru EHP má změnit protokol 31 a rozsířit spolupráci, aby zahrnovala přípravné akce pro spolupráci v kulturních otázkách. Tento protokol stanoví proto právní základ pro státy EHP a ESVO, aby se mohly účastnit akcí Společenství týkajících se následující rozpočtové polozky souhrnného rozpočtu EU na rok 2004:- Rozpočtová polozka 15.04.02.03 ,Přípravné akce pro spolupráci v kulturních otázkách"3. Podle čl. 1 odst. 3) písm. b) nařízení Rady (ES) č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o EHP zaujímá Rada postoj Společenství u takovýchto rozhodnutí na návrh Komise.4. Předloha rozhodnutí Smíseného výboru EHP se předkládá Radě ke schválení, po němz co nejdříve Komise předlozí postoj Společenství ve Smíseném výboru EHP.Předloha ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP kterým se mění protokol 31 Dohody o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobodySMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění protokolu upravujícího Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, dále jen ,Dohoda", a zejména na článek 86 a 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Protokol 31 Dohody byl pozměněn rozhodnutím Smíseného výboru EHP č. .../... ze dne .... [1].[1] Úř. věst. L ...(2) Je vhodné rozsířit spolupráci smluvních stran Dohody tak, aby zahrnovala přípravné akce pro spolupráci v kulturních otázkách.(3) Proto je třeba změnit protokol 31 Dohody, aby od 1. ledna 2004 umozňoval tuto spolupráci,ROZHODL TAKTO:Článek 1Článek 13 Protokolu 31 se mění takto:1. Znění odstavce 2 se nahrazuje tímto:,2. Státy ESVO finančně přispějí na aktivity uvedené v odstavcích 1, 4, 5 a 6 v souladu s čl. 82, odst. 1, písm. a) Dohody.'2. Znění odstavce 3 se nahrazuje tímto:,3. Státy ESVO se plnoprávně zúčastní výborů ES a dalsích subjektů, které pomáhají Komisi při řízení, vývoji a zavádění činností uvedených v odstavcích 1, 4, 5 a 6.'3. Následující odstavec se vkládá po odstavci 5:,6. Státy ESVO se od 1. ledna 2004 účastní akcí Společenství týkajících se následující rozpočtové polozky souhrnného rozpočtu EU na rozpočtový rok 2004:- Rozpočtová polozka 15.04.02.03 ,Přípravné akce pro spolupráci v kulturních otázkách".'Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po posledním oznámení Smísenému výboru EHP podle čl. 103 odst. 1 Dohody [2].[2] ádné ústavní pozadavky nebyly oznámeny. [Ústavní pozadavky existují.]Článek 3Toto rozhodnutí se zveřejní v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.V Bruselu dne .Za Smísený výbor EHPpředsedatajemníci Smíseného výboru EHP

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52005PC0510(01)
 Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajským královstvím /* KOM/2005/0510 konecném znení - ACC 2005/0212 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 20.10.2005KOM(2005) 510 v konečném znění2005/0212 (ACC)2005/0213 (ACC)NávrhROZHODNUTÍ RADYo uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajským královstvímNávrhNAŘÍZENÍ RADYo provádění dohody uzavřené ES v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV:6 dohody GATT 1994, kterým se mění příloha I nařízení (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku(předložené Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. V souvislosti s rozšířením celní unie zavazují ustanovení článku XXIV:6 dohody GATT ES zahájit jednání se třetími zeměmi, které vlastní negociační práva v jakékoli přistupující členské zemi, s cílem dohodnout se na vyrovnání, jestliže výsledkem přijetí vnějšího celního režimu ES bude zvýšení cel nad úroveň, ke které se přistupující země u WTO zavázala, a brát „náležitý zřetel na snížení cel u stejných celních položek, učiněné jinými zakladateli celní unie při jejím vytvoření“.2. Dne 22. března 2004 zmocnila Rada Komisi zahájit jednání podle článku XXIV:6 dohody GATT 1994 (návrh KOM 6792/04 WTO 34).3. Jednání vedla Komise po konzultaci s výborem zřízeným článkem 133 Smlouvy a v rámci směrnic pro jednání vydaných Radou.4. Komise jednala s členy WTO vlastnícími negociační práva s ohledem na odvolání konkrétních koncesí ve vztahu k odvolání listin České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky v průběhu přistoupení k Evropskému společenství.5. Výsledkem jednání je dohoda ve formě výměny dopisů s Thajským královstvím.6. Tímto návrhem se Rada vyzývá, aby tuto dohodu schválila.2005/0212 (ACC)NávrhROZHODNUTÍ RADYo uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajským královstvímRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s první větou čl. 300 odst. 2 prvního pododstavce této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Dne 22. března 2004 zmocnila Rada Komisi zahájit jednání s některými dalšími členy WTO podle článku XXIV:6 dohody GATT 1994 v průběhu přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky k Evropskému společenství.(2) Jednání vedla Komise po konzultaci s výborem zřízeným článkem 133 Smlouvy a v rámci směrnic pro jednání vydaných Radou.(3) Komise ukončila jednání o dohodě ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajským královstvím. Uvedená dohoda by měla být schválena,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajským královstvím s ohledem na odvolání konkrétních koncesí ve vztahu k odvolání listin České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky v průběhu přistoupení k Evropskému společenství; se jménem Společenství schvalují.Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Komise přijme podrobná prováděcí pravidla k této dohodě postupem podle článku 3 tohoto rozhodnutí.Článek 31. Komisi je nápomocen Řídící výbor pro obiloviny zřízený podle článku 25 nařízení (ES) č. 1784/2003 nebo příslušný výbor


text: zřízený podle odpovídajícího článku nařízení o společné organizaci trhu s dotčeným výrobkem.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.3. V otázkách, které nespadají pod odstavec 1 tohoto ustanovení, bude Komisi nápomocen Výbor pro celní kodex zřízený článkem 247a nařízení Rady (EHS) č. 2913/92.4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.5. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.Článek 4Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu(y) zmocněnou podepsat dohodu ve formě výměny dopisů, na kterou odkazuje článek 1, zavazující Společenství.V Bruselu dneZa RadupředsedaDOHODAve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajským královstvímo změně koncesí v listinách České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky v průběhu přistoupení k Evropskému společenství.Dopis Evropských společenstvíV Bruselu dneVážený pane,v návaznosti na zahájení jednání mezi Evropskými společenstvími (ES) a Thajským královstvím podle článku XXIV:6 a článku XXVIII dohody GATT 1994 o změně koncesí v listinách České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky v průběhu jejich přistoupení k ES, bylo mezi ES a Thajským královstvím s cílem ukončit jednání zahájená po oznámení ES ze dne 19. ledna 2004 pro WTO v souladu s článkem XXIV:6 dohody GATT 1994 dohodnuto následující:ES souhlasí, že do svých listin pro celní území ES 25 zahrnou i koncese, které byly součástí jejich předchozích listin pro ES 15.ES souhlasí, že do svých listin pro ES 25 zahrne koncese obsažené v příloze k této dohodě.Thajské království přijímá základní prvky přístupu ES k úpravě závazků ES-15 a závazků České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky v návaznosti na nedávné rozšíření ES: vyloučení vývozních závazků; vyloučení celních kvót; a agregace domácích závazků k podpoře.Tato dohoda vstoupí v platnost dnem, kdy si ES a Thajské království po zvážení v souladu s jejich vlastními postupy vymění dopisy o dohodě. ES vyvinou veškeré úsilí, aby zajistila, že příslušná prováděcí opatření budou zavedena před 1. lednem 2006 a za žádných okolností později než 1. července 2006.Za Evropská společenstvíDOHODAve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajským královstvímo změně koncesí v listinách České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v průběhu přistoupení k Evropským společenstvím.Dopis Thajského královstvíV Bangkoku dne,Vážený pane,Odkazuji se na Váš dopis, který uvádí:„v návaznosti na zahájení jednání mezi Evropskými společenstvími (ES) a Thajským královstvím podle článku XXIV:6 a článku XXVIII dohody GATT 1994 o změně koncesí v listinách České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v průběhu jejich přistoupení k ES, bylo mezi ES a Thajským královstvím s cílem ukončit jednání zahájená po oznámení ES ze dne 19. ledna 2004 Světové obchodní organizaci


text: v souladu s článkem XXIV:6 dohody GATT 1994 dohodnuto následující:ES souhlasí, že do svých listin pro celní území ES 25 zahrnou i koncese, které byly součástí jejich předchozích listin pro ES 15.ES souhlasí, že do svých listin pro ES 25 zahrnou koncese obsažené v příloze této dohody.Thajsko přijímá základní prvky přístupu ES k úpravě závazků ES 15 a závazků České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v návaznosti na nedávné rozšíření ES: výpočet čistých vývozních závazků; výpočet čistých celních kvót; a seskupování závazků týkajících se vnitrostátních podpor.Tato dohoda vstoupí v platnost dnem, kdy si ES a Thajské království po zvážení v souladu s jejich vlastními postupy vymění dopisy o dohodě. ES vyvinou veškeré úsilí, aby zajistila, že příslušná prováděcí opatření budou zavedena před 1. lednem 2006 a za žádných okolností později než 1. července 2006.“Mám tu čest Vám tímto vyjádřit souhlas thajské vlády.Za ThajskoPŘÍLOHA16042070: nová roční celní kvóta ve výši 2 558 tun, z níž 1 816 tun bude přiděleno Thajskému království, zbytek erga omnes, se sazbou v rámci kvóty ve výši 0 % a mimo kvótu ve výši 24%.16042050: nová roční celní kvóta ve výši 2 275 tun, z níž 1 410 tun bude přiděleno Thajskému království, zbytek erga omnes, se sazbou v rámci kvóty ve výši 0 % a mimo kvótu ve výši 25%.100610 (Neloupaná rýže): nová roční kvóta (erga omnes) ve výši 7 tun, sazba v rámci kvóty ve výši 15 %.100620 (Loupaná rýže): nová roční kvóta (erga omnes) ve výši 1 634 tun, sazba v rámci kvóty ve výši 15 %.100630 (poloomletá nebo celoomletá rýže): zvýšení roční kvóty ve výši 25 516 tun (erga omnes) stávající kvóty ES15, sazba v rámci kvóty ve výši 0 %.Přidělení 1 200 tun Thajskému království bude zahrnuto do stávající kvóty ES15 pro poloomletou nebo celoomletou rýži, se sazbou v rámci kvóty ve výši 0 %.100640 (Zlomková rýže): zvýšení roční kvóty ve výši 31 788 tun (erga omnes) stávající kvóty ES15, sazba v rámci kvóty ve výši 0 %.FINANČNÍ VÝKAZ |DATUM: 13/09/2005 |1. | ROZPOČTOVÝ OKRUH: Kapitola 10 – Zemědělské poplatky Kapitola 12 – Cla | POLOŽKY B 2005: 10,37 milionů EUR |2. | NÁZEV: Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajským královstvím týkající se vyrovnání, které je stanoveno článkem XXIV:6 dohody GATT 1994. |3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: Článek 133 Smlouvy |4. | CÍLE: Dosáhnout souladu s článkem XXIV:6 dohody GATT 1994 v souvislosti s rozšířením celní unie od 1. května 2004. |5. | FINANČNÍ DOPADY | OBDOBÍ12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK 2005 (v milionech EUR) | NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK 2006 (v milionech EUR) |5.0 | VÝDAJE - FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES(NÁHRADY/INTERVENCE) - VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ - JINÝCH SUBJEKTŮ | - | - | - |5.1 | PŘÍJMY - VLASTNÍ ZDROJE ES(DÁVKY/CLA) - VNITROSTÁTNÍ | - | - 10,37 (1) | (1) |[n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE | - |


text: - | - | - |5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY | (1) | (1) | (1) | (1) |5.2 | METODA VÝPOČTU: |6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z POLOŽEK ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | Nevztahuje se. |6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | Nevztahuje se. |6.2 | BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? | NE |6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT POLOŽKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | NE |POZNÁMKY: |DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Odkazuje se na rozhodnutí Rady XXXX o uzavření dohody s Thajským královstvím v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV:6 dohody GATT 1994.2. Tímto návrhem nařízení Rady se provádí uvedená dohoda uzavřená Společenstvím.2005/0213 (ACC)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo provádění dohody uzavřené ES v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV:6 dohody GATT 1994, kterým se mění příloha I nařízení (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníkuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení Rady (EHS) č. 2658/1987(1) zavedlo nomenklaturu zboží (dále jen „kombinovaná nomenklatura“) a stanovilo smluvní celní sazby společného celního sazebníku.(2) Svým rozhodnutím XX/XXX/ES o uzavření dohod ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajským královstvím schválila Rada jménem Společenství výše uvedenou dohodu s cílem uzavřít jednání zahájená v souladu s článkem XXIV:6 dohody GATT 1994,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Příloha I nařízení (EHS) č. 2658/1987 se mění způsobem uvedeným v příloze tohoto nařízení.Článek 2„Toto nařízení vstupuje v platnost čtyři týdny po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .“Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa RadupředsedaPŘÍLOHAAniž jsou dotčena pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, považuje se popis produktů pouze za orientační a působnost koncesí se v rámci této přílohy určuje zněním kódů KN platných ke dni přijetí tohoto nařízení. Je-li před kódem KN uvedeno „ex“, určuje se působnost koncesí současně zněním kódu KN a odpovídajícím popisem.Příloha 7Celní kvóty WTO, které otevřou příslušné orgány Společenství (Podmínky pro tyto kvóty se řídí podmínkami stanovenými příslušnými předpisy Společenství) |Kód KN | Popis | Jiné podmínky |Číslo položky v sazebníku 16042070 | Kvóta pro přípravky a konzervy z ryb (vyjma celých nebo v kusech): --- z tuňáků, skipjack a ostatních ryb rodu Euthynnus | nová roční celní kvóta ve výši 2 558 tun, z níž 1 816 tun bude přiděleno Thajsku, zbytek erga omnes, se sazbou v rámci kvóty ve výši 0 % a mimo kvótu ve výši 24% |Číslo položky v sazebníku 16042050 | Kvóta pro přípravky a konzervy z ryb (vyjma celých nebo v kusech): --- ze sardinek, bonit, makrel druhů Scomber scombrus a Scomber japonicus a z ryb nebo druhu Orcynopsis unicolor | nová roční celní kvóta ve výši 2 275 tun, z níž 1 410 tun bude přiděleno Thajsku, zbytek erga omnes, se sazbou v rámci kvóty ve výši 0 % a mimo kvótu ve výši 25% |Číslo položky v sazebníku 100610 | Kvóta pro neloupanou rýži | nová roční kvóta (erga omnes) ve výši 7 tun, sazba


text: v rámci kvóty ve výši 15 % |Číslo položky v sazebníku 100620 | Kvóta pro loupanou rýži | nová roční kvóta (erga omnes) ve výši 1 634 tun, sazba v rámci kvóty ve výši 15 % |Číslo položky v sazebníku 100630 | Kvóta pro poloomletou nebo celoomletou rýži | zvýšení roční kvóty ve výši 25 516 tun (erga omnes) stávající kvóty ES15, sazba v rámci kvóty ve výši 0 % přidělení 1 200 tun Thajsku bude zahrnuto do stávající kvóty ES15 pro poloomletou nebo celoomletou rýži, se sazbou v rámci kvóty ve výši 0 % |Číslo položky v sazebníku 100640 | Kvóta pro zlomkovou rýži | zvýšení kvóty ve výši 31 788 tun (erga omnes) stávající kvóty ES15, sazba v rámci kvóty ve výši 0 % |[1] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].


text:
 EVROPSKÁ
 KOMISE
 V Bruselu dne 29.5.2015
 COM(2015) 234 final
 ANNEX 1
 PŘÍLOHY
 návrhu
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na Světové radiokomunikační
 konferenci (WRC) Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) v roce 2015
 CS CS
 ---pagebreak--- PŘÍLOHY
 návrhu
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na Světové radiokomunikační
 konferenci (WRC) Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) v roce 2015
 Při jednání o změnách Radiokomunikačního řádu ITU na WRC-15 a při jejich přijímání by
 měly být jménem Unie zaujaty následující postoje.
 1. U bodu jednání 1.1:
  určit pásmo 1 452–1 492 MHz a přilehlá pásma 1 427–1 452 MHz a 1 492–1 518
 MHz pro mezinárodní mobilní telekomunikace a zároveň chránit pasivní služby pod
 kmitočtem 1 427 MHz,
  pásmo 3 400–3 800 MHz přidělit rovnoprávně mobilním službám a určit ho pro
 mezinárodní mobilní telekomunikace,
  zamítnout rovnoprávné přidělení pásma 470–694 MHz v Evropě mobilním službám,
  nepřidávat rovnoprávný příděl pásem 5 350–5 470 MHz a 5 725–5 850 MHz
 mobilním službám, ani tato pásma, spolu s pásmem 5 850–5 925 neurčit pro
 mezinárodní mobilní telekomunikace, ale provádět další studie těchto tří pásem, při
 nichž by se zvážila možnost jejich využití pro rádiové místní sítě, a ve všech
 případech zajistit ochranu primárního využití.
 2. U bodu jednání 1.2:
  stanovit úrovně ochrany pro služby vysílání pod kmitočtem 694 MHz, což odpovídá
 výsledkům studií, které provedla Evropská konference poštovních a
 telekomunikačních správ, a stanovit dolní hranu pásma na kmitočtu 694 MHz,
  nepřidávat dodatečná omezení na ochranu vysílání v pásmu 694–790 MHz, lze však
 přijmout opatření, jimiž se v pásmu 694–790 MHz zajistí vyvážená koexistence
 bezdrátových širokopásmových služeb a stávajících leteckých radionavigačních
 systémů na východních hranicích EU.
 3. U bodu jednání 1.18 přidělit pásmo 77,5–78 GHz radiolokační službě a zachovat
 využití tohoto pásma pro vozidlové radary, bez zavedení nepřiměřených omezení,
 zároveň však uznat, že by měly být nadále chráněny radioastronomické stanice.
 4. U bodu jednání 10, což je bod pro pořad jednání na WRC-19, by mělo být podpořeno
 řešení potřeby spektra pro mobilní systémy páté generace, v případě nových přídělů
 by se přitom měla pozornost zaměřit na kmitočty nad 6 GHz, a měl by být zaujat
 společný přístup k zahájení souvisejících studií kompatibility před WRC-19.
 5. Při jednání o jakýchkoli relevantních změnách Radiokomunikačního řádu na WRC-
 15 je třeba zajistit soulad s právem Unie, zejména dodržení zásad stanovených v
 článku 9 směrnice 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby
 elektronických komunikací a rozhodnutí 243/2012/EU o vytvoření víceletého
 CS 2 CS
 ---pagebreak--- programu politiky rádiového spektra, a je rovněž třeba zajistit, aby nebyl dotčen další
 předvídatelný vývoj tohoto práva.
 CS 3 CS
 ---documentbreak--- EVROPSKÁ
 KOMISE
 V Bruselu dne 29.5.2015
 COM(2015) 234 final
 2015/0119 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na Světové radiokomunikační
 konferenci (WRC) Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) v roce 2015
 (Text s významem pro EHP)
 CS CS
 ---pagebreak--- DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Světová radiokomunikační konference (WRC) je fórum, na němž se provádějí revize
 Radiokomunikačního řádu


text:
upravujícího přeshraniční aspekty využívání rádiového spektra, a
 to především rozhodnutím o tom, kterým rádiovým službám budou přidělena konkrétní pásma
 spektra. Každá konference WRC je věnována pouze určité části Radiokomunikačního řádu a
 stanovení pásem spektra, o nichž se bude jednat, i rozsah možných výsledků vychází z pořadu
 jednání, o němž bylo rozhodnuto na předchozí konferenci WRC. Nadcházející konference se
 bude konat v Ženevě od 2. do 27. listopadu 2015. Po několika letech přípravných prací bude
 zakončena přijetím změn Radiokomunikačního řádu Mezinárodní telekomunikační unie
 (ITU).
 Všechny členské státy EU jsou členy ITU a na změnách Radiokomunikačního řádu se aktivně
 podílejí. Evropská unie je „odvětvovým členem“, jehož postavení odpovídá postavení
 organizací z telekomunikačního odvětví. Skutečnost, že k plánování spektra na vnitrostátních
 územích se zaujímá společný přístup, znamená, že Radiotelekomunikační řád může mít v
 praxi významný dopad na využívání spektra i v čistě vnitrostátních situacích.
 Strategická a koherentní politika EU v oblasti rádiového spektra představuje klíčový prvek
 moderní informační společnosti a přispívá ke snadnějšímu dosažení široké řady politických
 cílů; Evropský parlament a Rada uznaly význam rádiového spektra zejména ve směrnici
 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby
 elektronických komunikací1 (dále jen „rámcová směrnice“) a v rozhodnutí č. 243/2012/EU o
 vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra2, jimiž vymezily rámec pro rozvoj
 politiky rádiového spektra v Evropské unii. Rámcová směrnice3 obsahuje konkrétní odkaz na
 předpisy o rádiovém vysílání (Radiokomunikační řád) a požaduje, aby členské státy tento řád
 dodržovaly. Kromě toho je do rozhodnutí o rádiovém spektru č. 676/2002/ES zahrnut
 požadavek, aby se při činnostech prováděných na základě uvedeného rozhodnutí
 odpovídajícím způsobem zohledňovala činnost ITU.
 Je proto nezbytné, aby rozhodnutí, která budou přijata na konferenci WRC v roce 2015
 (WRC-15), Unii umožnila vykonávat její vnitřní pravomoc provádět vnitřní trh a rozvíjet
 příslušné politiky. V této souvislosti je nutné, aby si Unie na konferenci WRC zajistila
 podporu a ochranu svých zájmů.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A
 POSOUZENÍ DOPADŮ
 Evropská konference poštovních a telekomunikačních správ (CEPT) připravuje obsahovou
 stránku konference WRC, která se bude konat v letošním roce, již od roku 2012. Všechna
 zasedání CEPT byla otevřena zainteresovaným stranám. Kromě toho Komise a CEPT
 uspořádaly dva společné pracovní semináře (10. prosince 2013 a 14. dubna 2015), na nichž
 byly představeny jak předběžné evropské politické cíle, tak aktuální stav jednání v rámci
 CEPT. Skupina pro politiku rádiového spektra vydala své stanovisko k evropským politickým
 cílům po veřejné konzultaci dne 19. února 2015.
 1
 Úř. věst. L 108, 24.4.2002, ve znění směrnice 2009/140/ES, Úř. věst. L 337, 18.12.2009.
 2
 Úř. věst. L 81, 21.3.2012.
 3
 Tamtéž, čl. 9 odst. 1.
 CS 2 CS
 ---pagebreak--- 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) je agenturou OSN pověřenou podporou
 celosvětového rozvoje v oblasti telekomunikací. Všechny členské státy EU jsou členy ITU.
 Úkolem ITU-R, tedy orgánu ITU, který se zabývá radiokomunikací a dalšími způsoby
 využívání rádiového spektra, je provádět jednak „rozdělování kmitočtových pásem rádiového
 spektra, individuální přidělování rádiových kmitočtů“ a jednak „registraci přidělování
 kmitočtů a v případě kosmických služeb registraci všech s tím spojených orbitálních


text:
poloh na
 oběžné dráze geostacionárních družic nebo všech charakteristik týkajících se družic na jiných
 oběžných drahách, s cílem zabránit škodlivému rušení mezi radiokomunikačními stanicemi
 jednotlivých zemí4“.
 Nástrojem pro plnění první části tohoto úkolu je Radiokomunikační řád, který je považován
 za mezinárodní smlouvu a který se přezkoumává na každé Světové radiokomunikační
 konferenci. Radiokomunikační řád nepředpisuje konkrétní způsoby využití spektra uvnitř
 hranic jednotlivých členských států ITU. Ovšem vzhledem k tomu, že reguluje využívání
 spektra takovým způsobem, aby zabránil přeshraničnímu rušení, a stanovuje, které typy
 komunikací dostávají přednost, má široký dopad na využívání spektra v každém členském
 státě ITU, a tedy i v Unii jako celku. Většina bodů na pořadů jednání konference WRC v roce
 2015 se bude týkat změny využití konkrétního pásma nebo pásem spektra, avšak i přes toto
 konkrétní zaměření bude nutné výsledek vyjednat, což se neobejde bez kompromisů.
 Změna Radiokomunikačního řádu se prozatímně provádí vůči každé straně, která ji podepíše5.
 Za třicet šest měsíců po datu vstupu změn v platnost se však v každém případě má za to, že s
 ní strany souhlasí a jsou jí právně vázány6. Výsledkem přezkumu Radiokomunikačního řádu
 na WRC v roce 2015 tedy bude akt s právními účinky ve smyslu čl. 218 odst. 9 SFEU. Proto
 by mohlo být nutné vymezit postoj, který má být zaujat jménem Unie.
 Pravidla ITU mohou ovlivnit nebo změnit oblast působnosti společných pravidel a politik EU
 několika způsoby. Podle čl. 9 odst. 1 druhého pododstavce rámcové směrnice musí členské
 státy při uplatňování daného článku „jednat v souladu s příslušnými mezinárodními
 dohodami, včetně předpisů ITU o rádiovém vysílání“ (tedy Radiokomunikačního řádu), které
 se týkají správy rádiových kmitočtů pro elektronické komunikační služby. Změna
 Radiokomunikačního řádu ITU by proto mohla ovlivnit článek 9 nebo změnit jeho oblast
 působnosti.
 Pokud jde konkrétně o rádiové spektrum, v článku 10 rozhodnutí č. 243/2012/EU je ohledně
 mezinárodních jednání týkajících se tohoto spektra stanoveno, že „spadá-li předmět
 mezinárodních jednání do pravomoci Unie, stanoví se postoj Unie v souladu s právem Unie“.
 Komise dále přijala řadu rozhodnutí o technické harmonizaci vycházejících z rozhodnutí o
 rádiovém spektru (676/2002/ES), aby v Unii zajistila dostupnost rádiového spektra a jeho
 efektivní využívání. Tato rozhodnutí byla přijata ve spolupráci s členskými státy působícími
 ve Výboru pro rádiové spektrum a za odborného přispění CEPT.
 Z posouzení bodů, které jsou na pořadu jednání konference WRC v roce 2015, vyplývá, že tři
 z těchto bodů by mohly přímo ovlivnit společná pravidla nebo změnit oblast jejich
 působnosti, protože se jedná o témata, která jsou již upravena právem EU, nebo se jich týká
 konkrétní probíhající regulatorní proces. Dva z těchto bodů se týkají služeb elektronických
 4
 Ustanovení čl. 2 písm. a) ústavy ITU.
 5
 Ustanovení čl. 54 odst. 3 písm. D Ústavy ITU.
 6
 Ustanovení čl. 54 odst. 5 písm. A Ústavy ITU.
 CS 3 CS
 ---pagebreak--- komunikací a přímo souvisejí se snahou EU zajistit občanům konektivitu. Třetí bod se týká
 bezpečnosti v oblasti automobilové dopravy:
 – bod 1.1 se týká spektra pro mezinárodní mobilní telekomunikace (IMT), což v předpisech
 EU odpovídá mobilnímu širokopásmovému připojení. Pro tento bod jednání


text:
má význam
 ustanovení programu politiky rádiového spektra, které se týká určení minimálně 1 200 MHz,
 které by byly v EU vhodné pro bezdrátové širokopásmové připojení. Příslušných pásem se
 týká rovněž rozhodnutí 2008/411/ES o harmonizaci kmitočtového pásma 3 400–3 800 MHz
 pro bezdrátové širokopásmové připojení, rozhodnutí 2015/750/EU o harmonizaci
 kmitočtového pásma 1 452–1 492 MHz pro downlinkové širokopásmové připojení,
 rozhodnutí 2008/671/ES o harmonizaci kmitočtového pásma 5 875–5 905 MHz pro
 inteligentní dopravní systémy a současný mandát CEPT týkající se využívání rádiových
 místních sítí v pásmech 5 350–5 470 MHz a 5 725–5 925 MHz;
 – bod 1.2 se týká stanovení parametrů pro využívání pásma 700 MHz pro mezinárodní
 mobilní telekomunikace. Na WRC v roce 2012 bylo toto pásmo rovnoprávně přiděleno
 mobilním službám pro doplnění jejich stávající alokace, a to s účinností od WRC v roce 2015.
 V případě tohoto pásma byl konferenci CEPT svěřen mandát k vypracování harmonizovaných
 technických podmínek pro využívání spektra v pásmu 694–790 MHz pro bezdrátové
 připojení. Komise podotýká, že proto, aby Rada a Parlament mohly rozhodovat o budoucím
 využívání pásma, musí být rozhodnutí přijatá v rámci IUT co nejvíce flexibilní, a
 – bod 1.18 se týká vozidlových protisrážkových radarů v pásmu 77,5–78 GHz. Tyto radary
 jsou již v EU harmonizovány rozhodnutím 2004/545/ES, jímž je umožněno využívat celé
 pásmo 77-81 GHz pro vozidlové radary krátkého dosahu.
 Ostatní body na pořadu jednání WRC v roce 2015 jsou předmětem stanoviska Skupiny pro
 politiku rádiového spektra, které Komise sdílí, pokud jde o jeho podstatné aspekty týkající se
 politiky spektra.
 Některé z bodů na pořadu jednání souvisejí s politikami EU, například s dopravní politikou
 (body 1.5, 1.7, 1.8, 1.15, 1.16 a nový bod jednání týkající se sledování za letu), vesmírnou
 politikou (body 1.5, 1.7, 1.8, 1.11, 1.12, 1.16 a 1.17), bojem proti změně klimatu a
 sledováním Země (body 1.5, 1.12, 1.17, ale také 1.1) nebo průmyslovou politikou a
 hospodářským růstem (body 1.16, 1.17). Z tohoto přehledu je zřejmé, že mohou být dotčeny
 mnohé zájmy související s politikami Unie. Jednání na konferenci WRC v roce 2015 může
 dospět k výsledkům, které by mohly přímo či nepřímo ovlivnit uplatňování stávajícího práva
 Unie nebo jeho předvídatelný vývoj. Proto by měl být k těmto bodům jednání vymezen postoj
 Unie a mělo by se zajistit, aby se při jednání bral ohled na stávající požadavky práva Unie a
 nebyl dotčen jeho další předvídatelný vývoj.
 Bod 1.3: na konferenci WRC v roce 2012 bylo rozhodnuto o zařazení tohoto bodu na pořad
 jednání s cílem pokusit se harmonizovat spektrum, které veřejné orgány využívají k zajištění
 ochrany veřejnosti a odstraňování následků katastrof. Tato harmonizace by byla velice
 náročná, protože využívání tohoto spektra je v současné době mimořádně roztříštěné, a to i v
 Evropě. Z celosvětového hlediska je realističtější méně ambiciozní přístup. Mezinárodní
 telekomunikační unii by měly být poskytnuty relevantní informace o regionálních
 kmitočtových pásmech pro ochranu veřejnosti a odstraňování následků katastrof, bez
 povinnosti využívat konkrétní technologii a/nebo konkrétní kmitočtové pásmo.
 Bod 1.5: tento bod jednání se týká způsobu, jakým lze začlenit systémy dálkově řízených
 letadel (RPAS) do nesegregovaného vzdušného prostoru, tedy


text:
prostoru, v němž platí běžná
 pravidla řízení letového provozu. Toto začlenění je nutné proto, aby bylo možné tyto systémy
 efektivně využívat pro civilní účely. Může se jednat například o využití pro pátrací a
 CS 4 CS
 ---pagebreak--- záchranné akce a pohraniční hlídky nad Středozemním mořem, zjišťování rozsahu lesních
 požárů v případech, kdy je přelet pilotovaným letadlem příliš riskantní, zásobování v obtížně
 přístupných oblastech a sledování důsledků změny klimatu. Využívání kmitočtových pásem,
 která jsou přidělena družicové pevné službě, pro řídicí komunikace bezpilotních systémů by
 mělo být v zásadě podpořeno, zároveň by však měla být zajištěna kompatibilita s dalšími
 službami, které mají příděly v těchto kmitočtových pásmech, přičemž by měly být dodrženy
 požadavky Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) pro zajištění bezpečnosti
 letového provozu a neměl by být negativně ovlivněn současný postup koordinace a notifikace
 ostatních satelitních sítí v tomto pásmu.
 Bod 1.7 (služby elektronických komunikací): toto pásmo bylo původně zamýšleno jako
 rozšiřující pásmo pro letecké mikrovlnné přistávací systémy. Letecké odvětví však toto pásmo
 nepotřebuje, a proto bylo navrženo zrušit předchozí požadavky na postupné ukončení
 využívání tohoto pásma pro družicové pohyblivé služby. Zrušení regulačních omezení pro
 družicové pevné služby (vzestupný směr) v pásmu 5 091–5 150 MHz by mělo být podpořeno.
 Bod 1.8: měla by být podpořena větší flexibilita provozu pozemských stanic na palubách
 plavidel v pásmu 5 925–6 425 MHz a v pásmu 14–14,5 GHz a zároveň by měly být dále
 chráněny ostatní služby provozované v uvedených pásmech. Uvolnění požadavků může
 podpořit evropské vesmírné i námořní odvětví.
 Bod 1.11: tento příděl je určen pro sledování, telemetrii a řízení satelitů a má značný význam
 pro rozvoj vesmírné politiky. Požadavek na příděl pro služby družicového průzkumu Země
 (vzestupný směr) v pásmu 7–8 GHz by měl být podpořen, zároveň by však měla být zajištěna
 přiměřená ochrana stávajících radiokomunikačních služeb v tomto pásmu.
 Bod 1.12: tento bod jednání podporuje rozvoj nové generace služeb družicového průzkumu
 Země a doplní program Copernicus. Primární příděl službám průzkumu Země v pásmech 9
 200–9 300 MHz a 9 900-10 400 MHz by měl být podpořen, ovšem za podmínky, že by se toto
 rozšíření využívalo pouze pro systémy, které potřebují šířku pásma nad 600 MHz.
 Body 1.15 a 1.16: tento bod sníží přetížení palubní komunikace v přístavech a zavede nový
 bezpečnostní systém. Týká se jak námořní, tak vesmírné politiky. Měly by se podpořit změny,
 které jsou nezbytné pro zlepšení ve prospěch palubních komunikačních stanic a pro rozvoj
 systémů výměny dat VKV využívaných v námořním odvětví.
 Bod 1.17: mělo by být podpořeno celosvětově harmonizované řešení v pásmu 4 200–4 400
 MHz pro bezdrátové avionické komunikace uvnitř letadla a zároveň by měla být zajištěna
 ochrana stávajících leteckých radionavigačních systémů provozovaných v tomto pásmu.
 Úspěšný výsledek by mohl přinést podstatné snížení hmotnosti letadel, snížení spotřeby
 paliva a provozních nákladů a zároveň snížit ekologický dopad cestování letadlem.
 Pokud jde o nový bod jednání, který se týká sledování za letu, měly by být vhodným
 způsobem vymezeny požadavky na veškeré budoucí systémy, aby se zajistilo, že jakékoli
 případné rozhodnutí přijaté na této konferenci bude založeno na těchto


text:
požadavcích.
 S ohledem na výše uvedené je třeba v souladu s čl. 218 odst. 9 SFEU vymezit postoj, který
 má být jménem Unie zaujat na konferenci WRC svolané za účelem přijetí revize
 Radiokomunikačního řádu.
 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Pro Evropskou unii nevznikají žádné rozpočtové důsledky, s výjimkou nákladů na jednání.
 CS 5 CS
 ---pagebreak--- 2015/0119 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na Světové radiokomunikační
 konferenci (WRC) Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) v roce 2015
 (Text s významem pro EHP)
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 ve spojení s
 čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) V souladu s usnesením č. 1343 o pořadu jednání přijatém na Světové
 radiokomunikační konferenci v roce 2012 (WRC-2012) budou na Světové
 radiokomunikační konferenci v roce 2015 (WRC-2015) přijaty akty ve formě změn
 Radiokomunikačního řádu, které se prozatímně použijí vůči všem stranám, které
 podepíší závěrečný akt konference. Za třicet šest měsíců po datu vstupu revize v
 platnost se bude mít v každém případě za to, že strany s revizí souhlasí a jsou jí právně
 vázány. Všechny členské státy EU jsou stranami Radiokomunikačního řádu a
 přinejmenším některé změny tohoto řádu mohou ovlivnit společná pravidla EU nebo
 změnit jejich oblast působnosti. Z tohoto důvodu, a to i přesto, že Unie není
 plnoprávným členem ITU, je nezbytné rozhodnout o postoji, který by měl být zaujat
 jménem Unie.
 (2) Podle čl. 9 odst. 1 druhého pododstavce směrnice 2002/21/ES o společném
 předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice)
 musejí členské státy při uplatňování článku 9 jednat v souladu s příslušnými
 mezinárodními dohodami, včetně předpisů ITU o rádiovém vysílání
 (Radiokomunikačního řádu). U každé změny Radiokomunikačního řádu ITU se proto
 bude muset posoudit, zda mohou ovlivnit článek 9 nebo změnit jeho oblast působnosti.
 (3) Článek 9 rámcové směrnice stanoví, že členské státy na svých územích zajistí účinnou
 správu rádiových frekvencí pro služby elektronických komunikací v souladu s články
 8 a 8a. Článek 8 stanoví, že vnitrostátní regulační orgány podpoří hospodářskou soutěž
 při zajišťování sítí a poskytování služeb elektronických komunikací a přiřazených
 zařízení a doplňkových služeb mimo jiné tím, že podpoří účinné používání rádiových
 frekvencí a zajistí jejich účinnou správu, a že přispějí k rozvoji vnitřního trhu tím, že
 odstraní zbývající překážky pro zajišťování sítí elektronických komunikací,
 přiřazených zařízení a doplňkových služeb elektronických komunikací na evropské
 úrovni. Článek 8a stanoví, že členské státy zohlední politiky EU mimo jiné z hlediska
 veřejného hospodářského zájmu, svobody projevu, kulturního a technického hlediska a
 zohlední i různé zájmy uživatelů rádiového spektra s cílem optimalizovat využívání
 rádiového spektra a předcházet škodlivé interferenci.
 CS 6 CS
 ---pagebreak--- (4) Společná pravidla jsou stanovena rovněž v rozhodnutích Komise 2005/513/ES,
 2008/411/ES a 2004/545/ES, přihlížet by se mělo i k probíhající regulatorní činnosti,
 kterou Komise spolu s členskými státy vyvíjí ve Výboru pro rádiové spektrum a ve
 Skupině pro politiku rádiového spektra za podpory konference CEPT na základě
 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 676/2002/ES (rozhodnutí o


text:
rádiovém
 spektru). Členské státy by proto měly jménem Unie zaujmout takové postoje, které
 nezpochybní podstatu těchto rozhodnutí ani probíhající regulatorní činnost.
 (5) Přijetím specifických pokynů, které jsou nutné pro to, aby členské státy mohly na
 konferenci zaujmout postoj k bodům jednání, které se vtahují ke stávajícím
 rozhodnutím o harmonizaci založeným na rozhodnutí o rádiovém spektru nebo k
 probíhající regulatorní činnosti směřující k takové harmonizaci, není dotčena vnější
 pravomoc Unie týkající se veškerých jiných bodů jednání, které by mohly ovlivnit
 společná pravidla nebo změnit jejich oblast působnosti. Postoj Unie k takovým bodům
 může být omezen na zajištění toho, aby byly během jednání dodrženy současné
 požadavky práva Unie.
 (6) Podle usnesení č. 233 WRC-12 ohledně bodu jednání 1.1 konference WRC-15 má ITU
 určit pásma, která by mohla být přidělena mezinárodním mobilním telekomunikacím,
 s výhradou stávajícího nebo nového přídělu těchto pásem mobilním službám, možná
 včetně pásem 470–694 MHz, 1 427–1 518 MHz, 3 400–3 800 MHz, 5350–5470 MHz
 a 5725–5 925 MHz.
 (7) Pokud jde o mobilní komunikace, je v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
 243/2012/EU o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra stanoveno,
 že by v Unii mělo být do roku 2015 určeno pro bezdrátové širokopásmové služby
 alespoň 1 200 MHz, včetně již harmonizovaných pásem. Veškerá jednání týkající se
 vhodných pásem pro mezinárodní mobilní telekomunikace by proto měla být vedena
 takovým způsobem, aby byla během celého jednání zachována jednota EU.
 (8) V této souvislosti rozhodnutí Komise 2008/411/ES7 harmonizuje pásmo 3 400–3 800
 MHz pro širokopásmové bezdrátové služby a rozhodnutí Komise 2005/513/ES8
 harmonizuje pásma 5 150–5 350 MHz a 5 470–5 725 MHz pro bezdrátové přístupové
 sítě, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě. K pásmu 1 452-1 492 MHz se na základě
 čl. 4 odst. 3 rozhodnutí o rádiovém spektru právě přijímá technické harmonizační
 opatření, k němuž se kladně vyjádřil Výbor pro rádiové spektrum a jehož cílem je
 harmonizace tohoto pásma pro bezdrátové širokopásmové služby v Unii. Toto pásmo
 (1 452–1 492 MHz) bude spolu s přilehlými pásmy 1 427–1 452 MHz a 1 492–1 518
 MHz klíčovým prvkem jednání, což potvrzuje nutnost holistického přístupu k celému
 pásmu.
 (9) Rozhodnutí Komise 2008/671/ES harmonizuje využívání rádiového spektra v
 kmitočtovém pásmu 5 875–5 905 MHz pro aplikace inteligentních dopravních
 systémů (ITS) související s bezpečností.
 (10) V návaznosti na kladné stanovisko Výboru pro rádiové spektrum Komise dne 2. září
 2013 pověřila konferenci CEPT prostudováním a určením harmonizovaných
 podmínek kompatibility a sdílení pro využívání bezdrátových přístupových sítí, jejichž
 součástí jsou rádiové místní sítě, v pásmech 5 350–5 470 MHz a 5 725–5 925 MHz v
 Unii, a vyzvala ho zejména k ochraně plánovaného provozu Evropského programu
 7
 Ve znění rozhodnutí Komise 2014/276/EU.
 8
 Ve znění rozhodnutí Komise 2007/90/ES.
 CS 7 CS
 ---pagebreak--- monitorování země/Copernicus nebo leteckých meteorologických radarů. Podle
 konference CEPT v současné době neexistuje žádná technika omezení rizika, která by
 umožňovala zavedení rádiových místních sítí do pásma 5 350–5 470 MHz společně se
 systémem Copernicus, rozhodnutí o využívání pásem 5 350–5470 MHz a 5 725–5 925
 MHz pro rádiové místní sítě by proto mělo být odloženo


text:
až na konferenci WRC v roce
 2019, protože studie stále probíhají.
 (11) Usnesení č. 232 přijaté na konferenci WRC-12 ve spojení s bodem jednání 1.2
 konference WRC-15 vydává mandát, který okamžitě po ukončení WRC-15 umožní
 studovat na úrovni ITU přidělení pásma 694–790 MHz mobilním komunikacím.
 Vzhledem k tomu, že toto pásmo se v současné době ve všech členských státech
 využívá pro pozemní vysílání, Komise, s kladným stanoviskem Výboru pro rádiové
 spektrum, dne 19. února 2013 pověřila CEPT na základě čl. 4 odst. 2 rozhodnutí o
 rádiovém spektru o vypracování harmonizovaných technických podmínek pro
 využívání pásma 694–790 MHz pro bezdrátové širokopásmové služby, které by měly
 být přijaty jako prováděcí rozhodnutí Komise podle čl. 4 odst. 3 rozhodnutí o
 rádiovém spektru. Jak je rovněž zdůrazněno ve stanovisku Skupiny pro politiku
 rádiového spektra ze dne 19. února 2015, použití takového řešení technické
 harmonizace by bylo podmíněno rozhodnutím, které by o budoucím využití daného
 pásma přijaly Rada a Parlament nejdříve po konferenci WRC-15. Výsledky
 konference WRC-15 by proto měly být co nejpružnější, aby Parlament a Rada mohly
 přijmout rozhodnutí, protože důsledky těchto opatření budou mít v Unii rozhodující
 význam pro budoucnost vysílacích i bezdrátových širokopásmových elektronických
 komunikačních služeb.
 (12) Kromě toho je s ohledem na význam spodní části pásma UKV pro vysílání nutné
 zajistit, aby konference WRC-15 umožnila v Unii zachovat dostatečné spektrum pro
 pozemní poskytování služeb audiovizuálních sdělovacích prostředků v pásmu 470–
 694 MHz. Tento přístup je v souladu s článkem 7 rozhodnutí 243/2012/EU, v němž je
 stanoveno, že členské státy mají ve spolupráci s Komisí usilovat o zajištění toho, aby
 bylo dostupné dostatečné množství rádiového spektra pro družicové a pozemní
 poskytování služeb inovativních audiovizuálních sdělovacích prostředků občanům
 Unie, a přihlíží i k tomu, že polovina evropských domácností v současné době přijímá
 vysílání prostřednictvím pozemních služeb a že vysílání v Evropě v současné době
 výrazně závisí na pásmu 470-694 MHz.
 (13) Na WRC-15 bude v rámci bodu 10 přijat pořad jednání další konference, která se bude
 konat v roce 2019. Na základě rozhodnutí, která budou přijata v rámci bodu 1.1
 pořadu jednání WRC-15 ohledně pásem vhodných pro mezinárodní mobilní
 telekomunikace, je v celosvětovém zájmu zejména určit pro pátou generaci
 mezinárodních mobilních telekomunikací spektrum ve vyšších frekvencích nad 6
 GHz. Přípravnou činnost ITU bude třeba doprovázet paralelní činností v EU.
 (14) Usnesení č. 654 přijaté na konferenci WRC-12 ve spojení s bodem 1.18 konference
 WRC-15 vyzývá k realizaci studií týkajících se přidělení pásma 77,5–78 GHz pro
 vozidlové radary krátkého dosahu. Využívání pásma 77–81 GHz pro vozidlové radary
 krátkého dosahu je harmonizováno rozhodnutím Komise 2004/545/ES,
 CS 8 CS
 ---pagebreak--- PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Členské státy, jednajíce společně v zájmu Unie, se zúčastní jednání na Světové
 telekomunikační konferenci Mezinárodní telekomunikační unie, která se bude konat v roce
 2015 s cílem přezkoumat Radiokomunikační řád.
 Postoje, které mají být jménem Unie zaujaty během jednání a při přijímání změn
 Radiokomunikačního řádu, jsou stanoveny v příloze tohoto rozhodnutí.
 Budou-li na konferenci ohledně témat uvedených v příloze vzneseny nové návrhy, k nimž
 dosud neexistuje postoj Unie, vymezí se postoj Unie


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52004SC1723
 Předloha rozhodnutí smíšeného výboru ES a ESVO pro „společný tranzitní“ režim č. 1/2005 kterým se mění úmluva ze dne 20. května 1987 o společném tranzitním režimu - Předloha společného postoje Společenství /* SEK/2004/1723 konecném znení */
 V Bruselu dne 5.1.2005SEK(2004) 1723 v konečném zněníPředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU ES A ESVO PRO „SPOLEČNÝ TRANZITNÍ“ REŽIM č. 1/2005kterým se mění úmluva ze dne 20. května 1987 o společném tranzitním režimu- Předloha společného postoje Společenství -(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAÚmluva o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987[1] stanoví opatření a náležitosti, jimiž se usnadňuje pohyb zboží mezi ES a státy ESVO.Byl vysloven názor, že náležitosti týkající se přípravy tranzitního prohlášení jsou v případech, kdy se zboží převáží v kontejnerech silničními vozidly, příliš nepružné a neodpovídají obchodní praxi na terminálech s vysokou hustotou kontejnerové dopravy.Proto se považuje za vhodné umožnit určitou míru pružnosti při vyplňování údajů v tranzitním prohlášení, pokud bude zaručeno uvedení řádných informací. Tato pružnost je však omezena na příslušné orgány, pokud jde o kontejnery, jež se mají převážet silničními vozidly.Toto je cílem předlohy rozhodnutí č. 1/2005 Smíšeného výboru ES-ESVO. Pracovní skupina ES-ESVO pro společný tranzit vydala ve věci této předlohy rozhodnutí příznivé stanovisko.Tato předloha rozhodnutí se předává Radě s cílem zaujmout společný postoj s ohledem na jeho konečné písemné přijetí Smíšeným výborem ES-ESVO pro společný tranzit.PředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU ES A ESVO PRO „SPOLEČNÝ TRANZITNÍ“ REŽIM č. 1/2005kterým se mění úmluva ze dne 20. května 1987 o společném tranzitním režimuSMÍŠENÝ VÝBOR,s ohledem na úmluvu ze dne 20. května 1987 o společném tranzitním režimu[2], a zejména na čl. 15 odst. 3 písm. a) této úmluvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) Při odjezdu se totožnost a státní příslušnost dopravních prostředků považují za závazné údaje, jež je zapotřebí uvést v kolonce 18 tranzitního prohlášení.(2) Na terminálech, kde je vysoká hustota kontejnerové dopravy, může docházet k situacím, kdy podrobnosti týkající se silničních dopravních prostředků, jichž se má k přepravě použít, nejsou v okamžiku vyřizování tranzitních náležitostí známy. Přesto je však k dispozici popis kontejneru, v němž se bude přepravovat zboží podle tranzitního prohlášení. Tento popis je již uveden v kolonce 31 tranzitního prohlášení.(3) Za těchto okolností, s ohledem na skutečnost, že zboží lze na tomto základě kontrolovat, a pokud lze zaručit, že příslušné údaje budou dodatečně v patřičné kolonce uvedeny, by jednání mělo být odpovídajícím způsobem pružné a mělo by být umožněno nevyplňovat kolonku 18 tranzitního prohlášení.(4) Úmluva by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,ROZHODL TAKTO:Článek 1Příloha A7 úmluvy ze dne 20. května 1987 o společném tranzitním režimu se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.Použije se ode dne .V ... dne .Za Smíšený výborpředseda/předsedkyněPŘÍLOHAV příloze A7 hlavě II bodě I úmluvy ze dne 20. května 1987 o společném tranzitním režimu se do vysvětlivky ke kolonce 18 vkládá druhý pododstavec, který zní:Převáží-li se však zboží v kontejnerech, jež se mají přepravovat silničními vozidly, příslušné orgány mohou oprávnit hlavního povinného, aby tuto kolonku nevyplňoval v případech, kdy by logistické řešení v místě odjezdu mohlo znemožňovat poskytnutí údajů


text: o totožnosti a státní příslušnosti dopravního prostředku, jež se mají uvádět v okamžiku vydání tranzitního prohlášení, a kdy smluvní strany mohou zaručit, že příslušné údaje týkající se dopravního prostředku budou dodatečně uvedeny v kolonce 55.[1] Úř. věst. L 226, 13.8.1987, s. 2. Úmluva naposledy pozměněná rozhodnutím č. 2/2002, Úř. věst. L 4, 9.1.2003, s. 18.[2] Úř. věst. L 226, 13.8.1987, s. 2. Úmluva naposledy pozměněná rozhodnutím č. 2/2002, Úř. věst. L 4, 9.1.2003, s. 18.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0330
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 18.6.2007KOM(2007) 330 v konečném znění2007/0114 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYtýkající se oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHU- Odůvodnění a cíle návrhuNávrh navazuje na návrh uvedený v akčním plánu na zjednodušení a zlepšení společné rybářské politiky pro období 2006–2008[1]. S ohledem na změnu okolností týkajících se rybolovu mimo vody Společenství od přijetí nařízení Rady (ES) č. 3317/94 ze dne 22. prosince 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se oprávnění k rybolovu ve vodách třetí země v rámci dohody o rybolovu[2], a s cílem dodržet mezinárodní závazky je nutné zavést obecný režim Společenství týkající se oprávnění ke všem rybolovným činnostem provozovaným plavidly Společenství mimo vody Společenství.Pravidla pro přístup plavidel plujících pod vlajkou třetí země do vod Společenství, která jsou v současné době stanovena v několika různých právních dokumentech, by měla být také znovu definována a, pokud je to vhodné, sladěna s pravidly vztahujícími se na rybářská plavidla Společenství.Zavedení elektronické výměny údajů do administrativního procesu, pokud bude možné, umožní urychlení postupů, zajistí kvalitnější výstup procesu, umožní informovat všechny dotčené správní orgány pro získání zpětné vazby on-line prostřednictvím elektronické pošty a zvýšení celkové účinnosti administrativního procesu.- Obecné souvislostiSpolečná rybářská politika (SRP) se nevztahuje jen na rybolovné činnosti ve vodách Společenství, nýbrž i na rybolovné činnosti rybářských plavidel Společenství mimo tyto vody. Rybolovné činnosti v mezinárodních vodách a ve vodách třetích zemí jsou do značné míry upraveny dvoustrannými nebo mnohostrannými dohodami, jichž je Společenství stranou. Za účelem splnění závazků vyplývajících z těchto dohod, jakož i k dosažení cílů společné rybářské politiky je důležité, aby existoval soubor jasných pravidel týkajících se oprávnění k rybolovné činnosti a kontroly těchto činností členskými státy a Komisí.Rybářské loďstvo Společenství působí v teritoriálních vodách asi 20 třetích zemí v oblasti působnosti dvoustranných dohod mezi těmito zeměmi a Společenstvím. Většinu těchto dohod tvoří dohody s finančním příspěvkem Společenství, zejména pokud jde o dohody s africkými a jihoamerickými státy, jako jsou například Gabon, Kapverdy, Senegal, Mauretánie, Madagaskar, Mozambik, Mauricius, Svatý Tomáš a Princův ostrov, Seychely, Kiribati, Mikronésie a Šalamounovy ostrovy, ale také například dohoda s Grónskem. Avšak ostatní „severské dohody“ uzavřené s Norskem, Islandem a Faerskými ostrovy, jakož i s Francouzskou Guyanou, nepředstavují finanční příspěvek Společenství a jsou založeny hlavně na obchodování s rybolovnými právy.V mezinárodních vodách provozuje loďstvo Společenství rybolovné činnosti v oblasti působnosti různých regionálních organizací pro řízení rybolovu (RFMO): Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO), Mezinárodní úmluva na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT), Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC), Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC), Komise pro rybolov v západní a střední části Tichého oceánu (WCPFC), Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR), Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM), Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) a Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO).Kromě činností upravených těmito dohodami provozují rybářská plavidla Společenství rybolovné činnosti na volném moři, na které se nevztahuje žádná konkrétní dohoda.Rybolovné činnosti jsou


text: řízeny udělováním oprávnění dotčeným plavidlům. Druhy vydávaných oprávnění, jakož i postupy se v případě jednotlivých dohod liší.U dvoustranných dohod je za vydání oprávnění odpovědná třetí země. Po uzavření dohody a jakmile Rada rozdělí práva mezi členské státy, předá Komise žádosti třetí zemi a následně informuje členské státy o vydaném oprávnění. Administrativní postupy jsou u těchto druhů dohod jak v členských státech, tak i v Komisi často obtížné a vyžadují vytvoření podrobných spisů pro každé dotčené plavidlo. Pokud dohoda zahrnuje finanční příspěvek Společenství, je nezbytná další administrativní činnost týkající se výpočtu poplatků, soupisů chyb atd. Přibližně 400 rybářských plavidel Společenství se každoročně dělí o 1 600 oprávnění k rybolovu v rámci těchto dohod. Pokud jde o dohody bez finančního příspěvku, dochází běžně k převodům kvót, což vyžaduje nové žádosti o oprávnění. Okolo 850 rybářských plavidel Společenství se dělí o 1 600 oprávnění v rámci tohoto druhu dohod.Oprávnění k rybolovným činnostem v rámci dohod regionální organizace pro řízení rybolovu je obvykle koordinováno sekretariátem regionální organizace pro řízení rybolovu. Postupy jsou většinou jednodušší. Ve většině případů se oprávnění zajišťuje vypracováním seznamů oprávněných plavidel, které se zasílají sekretariátu regionální organizace pro řízení rybolovu. Neexistuje však harmonizace postupů použitelných v rámci různých regionálních organizací pro řízení rybolovu. V současné době je oprávněno asi 8 000 rybářských plavidel Společenství (13 000 oprávnění) k rybolovu v rámci dohod regionální organizace pro řízení rybolovu.Plavidlům plujícím pod vlajkou třetí země může být povolen přístup do vod Společenství. V současné době je uděleno oprávnění 250 plavidlům, z nichž většinu představují norská plavidla oprávněná k rybolovu ve vodách Společenství v rámci roční dohody mezi Norskem a Společenstvím. Postup pro udělování oprávnění plavidlům třetí země k rybolovu ve vodách Společenství je jiné povahy, než je tomu u činností uvedených výše. U těchto druhů oprávnění je Komise orgánem oprávněným vydávat oprávnění, pravidla a postupy jsou stanoveny spíše v právních předpisech Společenství než založeny na ustanoveních vyplývajících z předmětných dohod.- Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuPlatné předpisy vztahující se na oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství jsou v současné době stanoveny v několika různých právních dokumentech. Nařízení (ES) č. 3317/94 obsahuje obecná pravidla týkající se postupu předávání žádostí třetím zemím.Kromě těchto procesních ustanovení existují různá zvláštní pravidla týkající se oprávnění k rybolovným činnostem podle některých dvoustranných dohod o rybolovu a v rámci regionální organizace pro řízení rybolovu uvedená například v nařízení Rady (ES) č. 2847/1993 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku[3], v nařízení (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se na rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu[4], a v některých nařízeních Rady, kterými se přijímají ustanovení týkající se dvoustranných dohod o rybolovu a dohod regionální organizace pro řízení rybolovu.Kromě toho jsou rybolovné činnosti provozované rybářskými plavidly třetích zemí ve vodách Společenství upraveny v hlavě VI nařízení (ES) č. 2847/93, jakož i v každoročním nařízení o


text: TAC a kvótách.Cílem návrhu je sladit tyto platné předpisy a zrušit nařízení (ES) č. 3317/94 a některá ustanovení výše uvedených nařízení. Zvláštní podmínky použitelné podle různých dohod, které nejsou přímo spojené s postupem a podmínkami pro udělení oprávnění k rybolovu, zůstanou v platnosti.- Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNávrh bude sloužit cílům společné rybářské politiky a umožní Společenství lépe zajistit dodržování jeho mezinárodních závazků.2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů- Konzultace zúčastněných stranMetody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentůKomise několikrát jednala s vnitrostátními správními orgány. Konzultován byl také Poradní výbor pro rybolov a akvakulturu (dále jen „ACFA“).Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahuKonzultované strany podpořily návrhy Komise na vyjasnění, zjednodušení a zlepšení postupů týkajících se řízení oprávnění k rybolovu.Širokou podporu získal návrh na zajištění lepšího dodržování mezinárodních závazků. Někteří členové ACFA vyjádřili obavy z použití sankcí u méně závažného protiprávního jednání, jakož i z pravomocí svěřených Komisi při zamítnutí předání žádostí.- Sběr a využití výsledků odborných konzultacíDotčená vědecká/odborná odvětvíSprávci oprávnění k rybolovu ve vnitrostátních správních orgánech a v Komisi.Použitá metodikaKonalo se několik jednání s příslušnými odborníky.Hlavní konzultované organizace/odborníciSprávci pro oprávnění k rybolovu: administrativní pracovníci členských států a Komise.Shrnutí obdržených a použitých stanovisekPři určování obsahu navrhovaného nařízení byly vzaty v úvahu všechny dostupné odborné posudky.Způsoby použité ke zveřejnění výsledků těchto odborných stanovisekOdborné posudky a stanoviska se týkaly správních úkolů. Nebyly zpřístupněny veřejnosti.- Posouzení dopadůCílem tohoto nařízení je zjednodušit a zlepšit postupy týkající se řízení oprávnění k rybolovu.Jeho použití bude mít významný vliv na zjednodušení každodenní práce vnitrostátních správních orgánů a Komise. Nařízení zavádí jasná pravidla a jednotný postup pro řízení všech oprávnění k rybolovu a stanoví obecné rozdělení odpovědností mezi Komisi a členské státy.Sníží pracovní zatížení nejen správců, ale i rybářů, zejména na základě zvýšeného využívání výpočetní techniky a automatizace některých postupů. S ohledem na obrovský počet oprávnění pro rybářská plavidla Společenství, kterými se každoročně zabývají vnitrostátní správní orgány a Komise, se tím zlepší koordinace práce a významně zjednoduší každodenní úkoly těchto správních orgánů.Uplatňování tohoto nařízení umožní lepší dodržování pravidel rybáři a lepší prosazování pravidel společné rybářské politiky v důsledku zavedení kritérií způsobilosti, sankcí a posílení hlášení úlovků a intenzity rybolovu.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU- Shrnutí navrhovaných opatřeníNavrhované nařízení stanoví obecná pravidla a podmínky pro všechna předání žádostí o oprávnění. Nejenže zajistí, že bude členským státům a rybářům jasné, za jakých podmínek musí být splněny, ale pomůže také Komisi řídit předávání účinněji a efektivněji. Jeho uplatňování zjednoduší každodenní práci vnitrostátních správních orgánů a Komise. Nařízení zavádí jasná pravidla a jednotný postup pro řízení všech oprávnění k rybolovu a stanoví obecné rozdělení odpovědností mezi Komisi a členské státy.Návrh také poskytne potřebný právní rámec pro používání zjednodušeného a jednotného elektronického přenosu dat a zdokonalení hlášení. Taková výměna dat je nejen nutná k tomu, aby byl držen krok s technickým vývojem, ale i potřebná k tomu, aby bylo umožněno urychlení postupů při současném snížení rizik chyb v průběhu procesu. Takový systém umožní Komisi a členským státům, případně i rybářům získat zpětnou vazbu on-line nebo prostřednictvím elektronické pošty v každé fázi


text: procesu a zvýší celkovou účinnost administrativního procesu.Kromě změn týkajících se administrativního procesu bude návrh lépe zajišťovat dodržování pravidel rybáři a lepší prosazování pravidel společné rybářské politiky v důsledku zavedení kritérií způsobilosti, sankcí a posílení hlášení úlovků a intenzity rybolovu. Nařízení vylučuje z oprávnění všechna plavidla, která během předchozího roku nesplnila své závazky nebo byla regionální organizací pro řízení rybolovu označena za „plavidlo NNN“, které provozuje nezákonné, nehlášené a neregulované (dále jen „NNN“) rybolovné činnosti.Kromě toho je dodržování mezinárodních závazků v rámci různých dohod posíleno zavedením opatření zavazujících členské státy k vydání zákazu rybolovu pro plavidlo, které se dopustilo závažného protiprávního jednání nebo bylo zařazeno na seznam NNN.S cílem zajistit, aby členské státy dodržovaly své oznamovací povinnosti týkající se rybolovných činností spadajících do oblasti působnosti dohod, může Komise lépe prosazovat tato pravidla tím, že je jí umožněno zamítnout předání žádostí členskému státu, dokud zcela nesplní tyto oznamovací povinnosti.Aby se zabránilo nadměrnému využívání rybolovných práv, musí být Komisi kromě toho umožněno zamítnout předání žádosti o licence v případě, že rybolovná práva, která dotčený členský stát má, jsou zjevně nedostačující pro počet požadovaných oprávnění.A konečně, za účelem zajištění toho, že budou rybolovná práva, která Společenství má, využita v nejvyšší možné míře, by bylo nutné zavést některý druh opatření umožňující dočasné nové rozdělení oprávnění k rybolovu v případě nedostatečného využívání rybolovných práv.- Právní základVzhledem k široké oblasti působnosti nařízení a s ohledem na význam tohoto dokumentu pro fungování společné rybářské politiky v mezinárodních souvislostech je právním základem článek 37 Smlouvy.- Zásada subsidiarityTento návrh spadá do působnosti společné rybářské politiky, která je ve výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto nepoužije.- Zásada proporcionalityTento návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu (z těchto důvodů):- návrh umožňuje, aby Společenství dodržovalo své mezinárodní závazky;- návrh odráží spravedlivé rozdělení finanční a správní zátěže mezi všemi aktéry.- Volba nástrojůVzhledem k oblasti výlučné pravomoci Společenství a uvážíme-li potřebu přímého a stejného uplatňování pravidel všemi dotčenými aktéry, navrhují se právní předpisy ve formě nařízení.4. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNávrh nemá dopad na rozpočet Společenství. 2007/0114 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYtýkající se oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a přístupu plavidel třetích zemí do vod SpolečenstvíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[5],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[6],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení Rady (ES) č. 3317/94 ze dne 22. prosince 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se oprávnění k rybolovu ve vodách třetí země v rámci dohody o rybolovu[7], stanoví postup pro udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství ve vodách v jurisdikci třetích zemí v oblasti působnosti dohod o rybolovu uzavřených mezi Společenstvím a třetími zeměmi. Postup stanovený v uvedeném nařízení již není nadále považován za postup vyhovující potřebám s ohledem na mezinárodní závazky vyplývající z dvoustranných dohod o rybolovu a vícestranných dohod a úmluv přijatých v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu. Uvedené nařízení již kromě toho nedostačuje k tomu, aby sloužilo cílům společné rybářské politiky, zejména co se týče udržitelného rybolovu a


text: kontroly.(2) Na základě akčního plánu na zjednodušení a zlepšení společné rybářské politiky pro období 2006–2008[8] a změny okolností týkajících se rybolovu mimo vody Společenství od přijetí nařízení (ES) č. 3317/94 a s cílem dodržet mezinárodní závazky je nutné zavést obecný režim Společenství týkající se oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným plavidly Společenství mimo vody Společenství. Navíc by měla být také znovu definována pravidla pro přístup plavidel plujících pod vlajkou třetí země do vod Společenství, která jsou v současné době stanovena v několika různých právních dokumentech, a pokud je to vhodné, sladěna s pravidly vztahujícími se na rybářská plavidla Společenství.(3) Plavidlům Společenství by mělo být povoleno provozovat rybolovné činnosti mimo vody Společenství pouze v případě, že obdržela oprávnění od příslušného orgánu odpovědného za oprávnění k dotčeným rybolovným činnostem, jako je příslušný orgán třetí země, v jejíchž vodách se tyto činnosti uskutečňují, orgán příslušný pro udělování oprávnění k rybolovným činnostem v mezinárodních vodách, na něž se vztahují ustanovení přijatá regionální organizací pro řízení rybolovu, nebo příslušné orgány členských států, pokud se jedná o rybolovné činnosti neupravené žádnou dohodou.(4) Je důležité jasně vysvětlit odpovědnosti Komise a členských států, pokud jde o postup pro udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným plavidly Společenství mimo vody Společenství; v tomto ohledu by Komise měla být schopna zajistit, aby byly dodržovány mezinárodní závazky a ustanovení společné rybářské politiky, aby požadavky na předání žádostí byly úplné a aby byly předány v souladu s lhůtami stanovenými v rámci příslušných dohod.(5) S ohledem na mezinárodní závazky, jakož i na cíle společné rybářské politiky by plavidla, která se během předchozích 12 měsíců dopustila závažného protiprávního jednání nebo jsou zařazena na mezinárodně vypracovaný seznam plavidel zúčastněných na nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činnostech (seznam NNN), neměla být považována za způsobilá k oprávnění k rybolovným činnostem mimo vody Společenství. Členské státy by navíc měly mít povinnost přijmout okamžitá opatření, která zabrání pokračování rybolovných činností provozovaných jejich plavidly zúčastněnými na takových činnostech.(6) Pokud členský stát nesplní své závazky v rámci společné rybářské politiky v souvislosti s rybolovnými činnostmi provozovanými jeho plavidly mimo vody Společenství, mělo by být Komisi kromě toho umožněno, aby poté, co členskému státu dala příležitost k vyjádření, mohla v některých případech zamítnout předání žádostí k oprávnění k rybolovu takového členského státu, dokud tento členský stát nesplní příslušné závazky.(7) Bod odůvodnění k dočasnému rozdělení: [v souladu s dokumentem KOM (2005) 238 v konečném znění se vloží po přijetí uvedeného nařízení] .(8) S cílem zajistit, aby byla plně využívána rybolovná práva, která má Společenství v rámci dohod o rybolovu k dispozici, je nutné, aby bylo Komisi umožněno dočasně znovu rozdělit rybolovná práva nevyužitá některým členským státem, aniž by byla dotčena relativní stabilita rozdělení rybolovných práv mezi členskými státy.(9) Ustanovení týkající se kontroly využívání rybolovných práv mimo vody Společenství a rybolovných práv ve vodách Společenství přidělených třetím zemím by měla být sladěna a měla by umožňovat včasné opatření, aby bylo členským státům a třetím stranám zabráněno v překračování těchto práv.(10) Za účelem důsledného a účinného stíhání protiprávního jednání musí být umožněno plné využití inspekčních zpráv a


text: zpráv o sledování vypracovaných inspektory Komise, inspektory Společenství, inspektory členských států a inspektory třetích zemí.(11) Všechny údaje týkající se dohod a činností plavidel Společenství provozujících rybolovné činnosti mimo vody Společenství by měly být aktuální a pokud možno přístupné dotčeným členským státům a třetím zemím. Za tímto účelem je nezbytné zavést zvláštní informační systém.(12) Měla by být zavedena pružnost umožňující výjimky z tohoto nařízení, pokud jsou nezbytné pro dodržení mezinárodních závazků; měla by být přijata opatření pro provádění tohoto nařízení v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[9].(13) Je třeba zrušit nařízení (ES) č. 3317/94, jakož i ustanovení týkající se přístupu rybářských plavidel třetích zemí do vod Společenství stanovená v nařízení (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu[10], a nařízení (ES) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku[11],PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:KAPITOLA IOBECNÁ USTANOVENÍČlánek 1Oblast působnosti a cíleToto nařízení obsahuje ustanovení týkající se:a) oprávnění pro rybářská plavidla Společenstvíi) provozovat rybolovné činnosti ve vodách pod svrchovaností nebo jurisdikcí třetí země v rámci dohody uzavřené mezi Společenstvím a takovou zemí neboii) provozovat rybolovné činnosti spadající do oblasti působnosti dohod o rybolovu přijatých v rámci regionální organizace pro řízení rybolovu (dále jen „RFMO“) neboiii) provozovat rybolovné činnosti mimo vody Společenství nespadající do oblasti působnosti dohody o rybolovu;b) oprávnění pro plavidla plující pod vlajkou členského státu jiná než rybářská plavidla Společenství provozovat činnosti mimo vody Společenství v rámci dohody;c) oprávnění pro zařízení, plavidla nebo vybavení ve Společenství provozovat chov ryb mimo vody Společenství v rámci dohody;d) oprávnění pro plavidla třetí země provozovat rybolovné činnosti ve vodách Společenství;a oznamovací povinnosti týkající se povolených činností.Článek 2DefinicePro účely tohoto nařízení se:a) dohodou rozumí dohoda o rybolovu uzavřená nebo podepsaná v souladu s článkem 300 Smlouvy;b) rybolovnými činnostmi rozumí lov, uchovávání na palubě, zpracování, přeprava nebo převážení ryb;c) chovem ryb rozumí umístění nebo přemístění ryb do klecí za účelem výkrmu nebo chovu a související chovné, sběrné nebo lovné činnosti;d) rybářským plavidlem Společenství rozumí rybářské plavidlo Společenství podle čl. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[12];e) rejstříkem rybářského loďstva Společenství rozumí rejstřík rybářského loďstva Společenství podle čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002;f) rybolovným právem rozumí rybolovné právo ve smyslu čl. 3 písm. q) nařízení (ES) č. 2371/2002;g) povolujícím orgánem rozumí orgán odpovědný za oprávnění rybářských plavidel Společenství k rybolovným činnostem v rámci dohody;h) oprávněním k rybolovu rozumí oprávnění provozovat rybolovné činnosti v průběhu určitého období, v určité oblasti nebo v určitém lovišti;i) intenzitou rybolovu rozumí intenzita rybolovu ve smyslu čl. 3 písm. h) nařízení (ES) č. 2371/2002;j) přenosem elektronickou cestou rozumí přenos dat v elektronické podobě, jehož obsah, formát a protokol je stanoven Komisí nebo odsouhlasen stranami dohody;k) smíšeným rybolovem rozumí rybolovné činnosti, které se zaměřují na více než na jeden druh a jejichž výsledkem jsou úlovky sestávající nejméně ze dvou různých


text: druhů, z nichž každý představuje nejméně 4 % celkového úlovku co do hodnoty nebo biomasy;l) kategorií rybolovu rozumí rozdělení loďstva založené na kritériích, jako je zejména typ plavidel, druh rybolovných činností a umístěné rybolovné zařízení;m) závažným protiprávním jednáním rozumí závažné protiprávní jednání definované v nařízení (ES) č. 1447/99 ze dne 24. června 1999 o vytvoření seznamu chování, která vážně porušují pravidla společné rybářské politiky[13], nebo závažné protiprávní jednání nebo velmi vážné porušení v rámci příslušné dohody;n) seznamem NNN rozumí seznam rybářských plavidel označených v rámci RFMO za zapojené do nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností;o) informačním systémem Společenství pro oprávnění k rybolovu rozumí informační systém zavedený Komisí v souladu s článkem 16;p) plavidlem třetí země rozumí plavidlo plující pod vlajkou třetí země a/nebo zapsané v třetí zemi.KAPITOLA IIRYBOLOVNÉ ČINNOSTI PROVOZOVANÉ RYBÁŘSKÝMI PLAVIDLY SPOLEČENSTVÍ MIMO VODY SPOLEČENSTVÍODDÍL IOBECNÁ USTANOVENÍČlánek 3Obecné ustanoveníProvozovat rybolovné činnosti ve vodách v rámci dohody jsou oprávněna pouze rybářská plavidla Společenství, jimž bylo vydáno oprávnění k rybolovu v souladu s tímto nařízením.ODDÍL IIOPRÁVNěNÍ K RYBOLOVNÝM čINNOSTEM V RÁMCI DOHODČlánek 4Prohlášení o zájmu1. Komise informuje členské státy o uzavření dohody.2. Nejpozději 15 dní po předání informací uvedených v odstavci 1 Komisí oznámí členské státy Komisi elektronickou cestou seznam plavidel se zájmem o využívání rybolovných práv přidělených Společenství takovou dohodou, který bude obsahovat identifikační číslo v rejstříku loďstva Společenství a mezinárodní rádiovou volací značku plavidla a všechny ostatní údaje požadované podle dohody nebo předepsané v souladu s postupem uvedeným v čl. 33 odst. 2.Článek 5Předkládání plánu rybolovuAlespoň jeden měsíc před uplynutím lhůty pro předání žádostí stanovené v dohodě předloží členské státy Komisi elektronickou cestou plán rybolovu s uvedením počtu plavidel, pro která chtějí žádat o oprávnění k rybolovu, doplněný informacemi o plánované intenzitě rybolovu.Článek 6Podávání požadavků na předání žádostí1. Členské státy předloží Komisi elektronickou cestou žádost o oprávnění k rybolovu pro příslušná rybářská plavidla v souladu s plánem rybolovu uvedeným v článku 5 nejpozději 10 pracovních dní před uplynutím lhůty pro předání žádostí stanovené v dohodě nebo není-li lhůta v dohodě stanovena, pak nejpozději 10 pracovních dní před uplynutím lhůty stanovené Komisí.2. Žádosti uvedené v odstavci 1 obsahují alespoň identifikační číslo v rejstříku rybářského loďstva Společenství a mezinárodní rádiovou volací značku plavidla a všechny ostatní údaje požadované podle dohody nebo předepsané v souladu s postupem uvedeným v čl. 33 odst. 2.Článek 7Kritéria způsobilosti1. Členské státy nepředkládají Komisi žádosti o oprávnění k rybolovu pro rybářská plavidla plující pod jejich vlajkami,a) která nejsou způsobilá k oprávnění k rybolovu v rámci příslušné dohody nebo nejsou zahrnuta v seznamu plavidel oznámeném v souladu s článkem 4;b) která se během předchozích 12 měsíců rybolovných činností v rámci příslušné dohody nebo, v případě nové dohody, rybolovných činností v rámci dohody, která této dohodě předcházela, dopustila závažného protiprávního jednání nebo případně dosud nesplnila podmínky podle této dohody pro dané období;c) která jsou zahrnuta v seznamu NNN;d) jejichž údaje obsažené v rejstříku loďstva Společenství a v informačním systému Společenství pro oprávnění k rybolovu ve smyslu článku 16 jsou neúplné nebo nepřesné;e) která nemají platnou licenci k rybolovu, jak


text: je uvedeno v nařízení Komise (ES) č. 1281/2005 ze dne 3. srpna 2005 o správě licencí k rybolovu a nejnutnějších údajích, které musejí být v licencích k rybolovu obsaženy[14];f) jejichž údaje požadované podle dohody nejsou povolujícímu orgánu k dispozici a přístupné;g) jejichž žádosti o oprávnění k rybolovu nejsou v souladu s ustanoveními příslušné dohody a tohoto nařízení.2. Každý členský stát zajistí, aby byl počet žádostí o oprávnění k rybolovu, o jejichž předání žádá, úměrný rybolovným právům, která má členský stát v rámci dohody k dispozici.Článek 8Předávání Komisí1. Komise předá žádosti příslušnému povolujícímu orgánu do 10 pracovních dní po obdržení žádosti od členského státu a v souladu s ustanoveními tohoto článku.2. Komise posoudí plány rybolovu a požadavky na předání žádostí s přihlédnutím k:a) rybolovným právům přiděleným každému členskému státu Radou na základě článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 nebo podle článku 300 Smlouvy ab) podmínkám stanoveným v dohodě.3. Komise ověří, že:a) jsou dodrženy podmínky stanovené v článku 7 ab) počet žádostí o oprávnění k rybolovu, jejichž předání dotčené členské státy žádají, se shoduje s rybolovnými právy, která jsou k dispozici podle dohody, s přihlédnutím k žádostem všech členských států a případně plánům rybolovu.Článek 9Nepředání jednotlivých žádostí1. Komise nepředá povolujícímu orgánu žádosti, pokud:a) údaje poskytnuté členským státem nejsou úplné;b) rybolovná práva dotčeného členského státu jsou nedostačující s ohledem na počet žádostí předložených členským státem;c) nejsou dodrženy podmínky stanovené v dohodě a v tomto nařízení.2. V případě nepředání jedné nebo více žádostí informuje Komise neprodleně dotčený členský stát a uvede své důvody.Článek 10Nepředání všech žádostí předložených členským státemMůže-li se Komise důvodně domnívat, že členský stát nedodržel závazky uvedené v příloze I s ohledem na konkrétní dohodu, informuje o tom členský stát a dá členskému státu možnost předložit své připomínky. Pokud Komise na základě připomínek předložených členským státem shledá, že došlo k porušení závazků, pak po řádném zohlednění zásad oprávněného očekávání a proporcionality rozhodne vyloučit plavidla tohoto členského státu z další účasti podle uvedené dohody.Článek 11Informace1. Komise neprodleně informuje elektronickou cestou členský stát vlajky o udělení oprávnění k rybolovu povolujícím orgánem nebo o rozhodnutí povolujícího orgánu neudělit oprávnění k rybolovu určitému rybářskému plavidlu. Pokud je to nezbytné v rámci nebo podle dohody, zasílají se průvodní a originální listinné dokumenty v listinné formě.2. Členské státy vlajky okamžitě sdělí obdržené informace majitelům dotčených rybářských plavidel v souladu s odstavcem 1.3. Jestliže povolující orgán informuje Komisi o tom, že rozhodl pozastavit nebo odebrat oprávnění k rybolovu vydané pro rybářské plavidlo Společenství v rámci dohody, Komise elektronickou cestou neprodleně oznámí členskému státu vlajky toto plavidlo. Členský stát vlajky okamžitě předá tyto informace majiteli tohoto plavidla.4. Komise provádí kontroly s cílem zjistit slučitelnost s dohodou na základě konzultace s členským státem vlajky a s příslušným povolujícím orgánem a informuje je o výsledku.Článek 12Dočasné rozděleníPokud Rada ještě nepřijala rozhodnutí o dočasném používání nového protokolu k dvoustranné dohodě o rybolovu se třetí zemí, který zejména stanoví rozdělení rybolovných práv mezi členské státy, předá Komise dotčené třetí zemi žádosti o oprávnění k rybolovu v souladu s tímto nařízením, aniž by byla dotčena


text: ustanovení, která budou později přijata Radou. Pro účely tohoto předání použije Komise způsob rozdělení, který byl platný podle předchozího protokolu. [Text v souladu s dokumentem KOM (2005) 238 v konečném znění se odpovídajícím způsobem změní po přijetí uvedeného nařízení]Článek 13Nedostatečné využívání rybolovných práv1. Jestliže se na základě plánu rybolovu uvedeného v článku 5 nebo požadavku na předání žádostí uvedeného v článku 6 jeví počet oprávnění k rybolovu nebo množství rybolovných práv přidělených Společenství v rámci dohody jako plně nevyužité, informuje Komise dotčené členské státy a vyzve je k potvrzení nevyužití těchto rybolovných práv. Neobdržení odpovědi ve lhůtě stanovené Komisí je považováno za potvrzení toho, že plavidla dotčeného členského státu plně nevyužijí svých rybolovných práv.2. Po obdržení potvrzení od dotčeného členského státu posoudí Komise celkový počet nevyužitých rybolovných práv a zpřístupní posouzení členským státům.3. Členské státy, které chtějí užívat nevyužitá rybolovná práva uvedená v odstavci 2, předloží Komisi v souladu s článkem 5 ve lhůtě stanovené Komisí seznam všech plavidel, pro která chtějí požádat o oprávnění k rybolovu, jakož i požadavek na předání žádostí pro každé z těchto plavidel v souladu s článkem 6.4. Komise rozhoduje o novém rozdělení v souladu s postupem stanoveným v čl. 33 odst. 2 a usiluje o nalezení společné dohody mezi dotčenými členskými státy nebo, pokud taková dohoda neexistuje, přihlédne ke kritériím stanoveným v příloze II a oznámí to dotčeným členským státům.5. Po uplynutí 10 pracovních dní od oznámení uvedeného v odstavci 4 předá Komise dotčené žádosti povolujícímu orgánu v souladu s článkem 8.6. Předáním žádostí v souladu s tímto článkem není nijak dotčeno budoucí rozdělení rybolovných práv mezi členské státy.ODDÍL IIIRYBOLOVNÉ čINNOSTI NESPADAJÍCÍ DO OBLASTI PůSOBNOSTI DOHODYČlánek 14Obecná ustanovení1. Členské státy získávají informace o existenci jakýchkoli dohod mezi státními příslušníky členského státu a třetí zemí, které umožňují rybářským plavidlům plujícím pod jejich vlajkami provozovat rybolovné činnosti ve vodách pod jurisdikcí nebo svrchovaností třetí země, a informují o tom Komisi předložením seznamu dotčených plavidel.2. Pokud jsou rybolovné činnosti uvedené v odstavci 1 zaměřeny na populace, u nichž se má za to, že se nacházejí za hranicí bezpečných biologických limitů ve smyslu čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002, může Komise požádat dotčený členský stát o předložení odhadu populací, a je-li to nutné pro ochranu populací a po obdržení posouzení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (STECF) podle článku 33 nařízení (ES) č. 2371/2002 může uložit omezení na dotčené rybolovné činnosti.Článek 15Povolení členských států1. Rybářská plavidla Společenství jsou oprávněna provozovat rybolovné činnosti mimo vody Společenství, na něž se nevztahuje dohoda, pouze pokud jim bylo vydáno povolení jejich členského státu vlajky v souladu s vnitrostátními ustanoveními.2. Rybářská plavidla Společenství, která se dopustila závažných protiprávních jednání během 12 měsíců předcházejících dni, ke kterému má povolení nabýt účinnosti, nebo která jsou zahrnuta v seznamu NNN, nejsou oprávněna provozovat rybolovné činnosti uvedené v odstavci 1.3. Členské státy informují Komisi 30 dní před zahájením rybolovných činností podle odstavce 1 o plavidlech oprávněných k rybolovu v souladu s odstavcem 1 a upřesní období a oblast, na kterou se povolení vztahuje.ODDÍL IVOZNAMOVACÍ POVINNOSTI


text: A UKONčENÍ RYBOLOVNÝCH čINNOSTÍČlánek 16Informační systém pro oprávnění k rybolovu1. Komise zřídí informační systém Společenství pro oprávnění k rybolovu, který bude obsahovat údaje týkající se oprávnění vydaných v souladu s tímto nařízením. K tomuto účelu může Komise zřídit internetovou stránku.2. Členské státy zajistí, aby dohodou požadované údaje týkající se oprávnění k rybolovu byly obsaženy v informačním systému Společenství pro oprávnění k rybolovu. Zajistí, aby tyto údaje byly stále aktuální.Článek 17Hlášení úlovků a intenzity rybolovu1. Aniž jsou dotčena ustanovení hlavy II a hlavy IIa nařízení (ES) č. 2847/93, předávají rybářská plavidla Společenství, jimž byla vydána oprávnění k rybolovu podle oddílu II nebo oddílu III, svému příslušnému vnitrostátnímu orgánu každodenně údaje týkající se jejich úlovků a intenzity rybolovu.2. Členské státy shromažďují údaje uvedené v odstavci 1 a předávají je elektronickou cestou do 15. dne každého kalendářního měsíce Komisi nebo subjektu určenému k tomu účelu Komisí, o každé populaci, skupině populací nebo kategorii rybolovu, odlovených množstvích, a pokud je to nezbytné v rámci dohody nebo jakéhokoli nařízení, kterým se provádí taková dohoda, o intenzitě dosažené v předcházejícím měsíci plavidly plujícími pod jejich vlajkami ve vodách spadajících do oblasti působnosti dohody a během rybolovných činností mimo vody Společenství nespadající do oblasti působnosti dohody.Článek 18Kontrola úlovků a intenzity rybolovu1. Aniž jsou dotčena ustanovení kapitoly V nařízení (ES) č. 2371/2002, zajistí členské státy dodržování povinností týkajících se hlášení úlovků a intenzity rybolovu, jak je stanoveno v příslušné dohodě.2. Členské státy oznamují Komisi opatření přijatá k zabránění nadměrného využívání rybolovných práv plavidly plujícími pod jejich vlajkou, jimž byla vydána oprávnění k rybolovu v souladu s tímto nařízením.Článek 19Ukončení rybolovu1. Aniž je dotčen čl. 26 odst. 4 nařízení (ES) č. 2371/2002 a čl. 21 odst. 3 nařízení (ES) č. 2847/93, jestliže členský stát považuje rybolovná práva, která mu byla přidělena, za vyčerpaná, okamžitě zakáže rybolovné činnosti pro příslušnou oblast, populaci nebo skupinu populací.2. Pokud jsou rybolovná práva přidělená členskému státu vyjádřena jak z hlediska omezení odlovu, tak i omezení intenzity, zakáže členský stát rybolovné činnosti pro příslušnou oblast, populaci nebo skupinu populací, jakmile je jedno z těchto práv považováno za vyčerpané.3. Pokud bylo oprávnění k rybolovu vydáno pro smíšený rybolov a jedna z dotčených populací nebo skupiny populací je považována za vyčerpanou, zakáže členský stát všechny rybolovné činnosti, které jsou součástí smíšeného rybolovu.4. Členské státy neprodleně oznámí Komisi jakýkoli zákaz rybolovných činností vydaný v souladu s tímto článkem.5. Pokud Komise shledá, že rybolovná práva přidělená Společenství nebo členskému státu jsou považována za vyčerpaná, oznámí to Komise dotčeným členským státům a požádá je, aby zakázaly rybolovné činnosti v souladu s ustanoveními odstavců 1 až 4.Článek 20Pozastavení oprávnění k rybolovu1. Jestliže se rybářské plavidlo Společenství dopustilo závažného protiprávního jednání, zajistí členský stát, aby plavidlům již nebylo dovoleno využívat oprávnění k rybolovu vydaná v rámci dotčené dohody po zbývající dobu trvání oprávnění, a oznámí to elektronickou cestou neprodleně Komisi.2. Po obdržení údajů v souladu s odstavcem 1 informuje Komise příslušný povolující orgán a požádá jej, aby oprávnění k rybolovu odebral.3. Inspekční zprávy a zprávy o sledování vypracované inspektory Komise, inspektory Společenství,