text: s plochou povrchu pro přenos tepla větší než 0,05 m2, avšak menší než 30 m2, a trubky, desky, kotouče nebo špalky (cívky) konstruované pro takové výměníky tepla nebo kondenzátory, které mají všechny povrchy, jež přicházejí do přímého styku se zpracovávanými nebo uchovávanými kapalinami, vyrobeny z některého z těchto materiálů: 1. slitiny obsahující více než 25 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních chromu; 2. fluorované polymery; 3. sklo (včetně zeskelněného nebo smaltovaného povrchu nebo skleněného obložení); 4. grafit nebo „uhlíkový grafit“; 5. nikl nebo slitiny obsahující více než 40 % hmotnostních niklu; 6. tantal nebo slitiny tantalu; 7. titan nebo slitiny titanu; | 2B350.d |8. zirkonium nebo slitiny zirkonia; 9. karbid křemíku; 10. karbid titanu; nebo 11. korozivzdorná ocel. Pozn.: Tato položka nezahrnuje chladiče vozidel. |II.A2.010 | Vícenásobně těsněné vývěvy a vývěvy bez těsnění, jiné než uvedené v položce 2B350i, vhodné pro žíravé kapaliny, s maximálním průtokem udávaným výrobcem vyšším než 0,6 m3/h nebo vakuové vývěvy s maximálním výrobcem udávaným průtokem vyšším než 5 m3/h (za standardních podmínek teploty (273 K (0 °C) a tlaku (101,3 kPa));dále pouzdra (kostry čerpadel), předlisované podložky plášťů, oběžná kola, rotory nebo trysky proudových čerpadel navržené pro taková čerpadla, jež mají všechny povrchy, které přicházejí do styku se zpracovávanými nebo uchovávanými chemikáliemi, jsou vyrobeny z některého z těchto materiálů: 1 korozivzdorné oceli; 2. slitiny hliníku. |A.6 Snímače a laseryČíslo | Zpracování materiálů | Související položka z přílohy I nařízení (ES) č. 1183/2007 |II.A6.002 | Infračervená optika v rozmezí vlnových délek od 9 do 17 μm a její součástky, zejména součástky z teluridu kadmia (CdTe). Pozn.: Tato položka nezahrnuje kamery a součástky uvedené v položce 6A003. | 6A003 |II.A6.005 | Polovodičové „lasery“ a jejich součásti: a. jednotlivé polovodičové „lasery“ s výstupním výkonem každého z nich nad 200 mW v množství vyšším než 100; b. pole polovodičových „laserů“ s výstupním výkonem vyšším než 20 W. Poznámky: 1. Polovodičové „lasery“ se běžně nazývají „laserové“ diody. 2. Tato položka nezahrnuje „lasery“ uvedené v položkách 0B001.g.5, 0B001.h.6 a 6A005b. 3. Tato položka nezahrnuje „laserové“ diody s rozmezím vlnových délek 1200 nm–2000 nm. | 6A005.b |II.A6.007 | „Laditelné“ „lasery“ v tuhé fázi a jejich speciálně konstruované součásti: a. titan-safírové lasery; b. lasery alexandrit. Pozn.: Tato položka se nevztahuje na titan-safírové lasery a lasery alexandrit uvedené v položkách 0B001.g.5, 0B001.h.6 a 6A005.c.1. | 6A005.c.1 |II.A6.009 | Akusticko-optické součástky: a. snímkovací elektronky a polovodičová zobrazovací zařízení s opakovacím kmitočtem nejméně 1 kHz; b. příslušenství pro opakovací kmitočet; c. Pockelsovy cely. | 6A203.b.4.c |A.7 Navigace a letecká elektronikaČíslo | Zpracování materiálů | Související položka z přílohy I nařízení (ES) č. 1183/2007 |II.A7.001 | Inerciální systémy a jejich speciálně konstruované součásti: I. inerciální navigační systémy (INS), které úřady pro civilní letectví účastnických států Wassenaarského ujednání schválily pro použití v „civilních letadlech“, a jejich speciálně konstruované součásti: a. inerciální navigační systémy (s kardanovou nebo pevnou montáží) a inerciální zařízení konstruovaná pro „letadla“, pozemní vozidla, povrchová plavidla nebo plavidla pohybující se pod vodou či „kosmické lodi“ k určování polohy, navádění nebo řízení, jakož i jejich speciálně konstruované


text: součásti, které mají některou z těchto vlastností: 1. navigační chyba (volná inerciální) následná po normálním nastavení 0,8 námořní míle za hodinu (nm/h) „kružnice stejné pravděpodobnosti“ (CEP) nebo menší (lepší); nebo 2. určeny pro provoz při hodnotách lineárního zrychlení vyšších 10 g; | 7A003, 7A103 |b. hybridní inerciální navigační systémy s vestavěnými globálními navigačními družicovými systémy (GNSS) nebo s „datovými referenčními navigačními systémy“ („DBRN“) pro určování polohy, navádění nebo řízení po normálním nastavení s přesností navigační polohy INS, po ztrátě GNSS nebo „DBRN“ po dobu až čtyř minut, menší (lepší) než 10 metrů „kružnice stejné pravděpodobnosti“ (CEP); c. inerciální zařízení pro azimut, navádění a ukazování severu, jakož i jejich zvláště navržené součásti, které mají některou z těchto vlastností: 1. navržené pro azimut, navádění nebo ukazování severu s přesností rovnající se nebo menší (lepší), než je 6 obloukových minut RMS při 45 stupních zeměpisné šířky; nebo 2. navržené pro neoperační nárazovou hladinu 900 g anebo více po dobu 1 msec nebo více. |Pozn.: Parametry bodu I.a. a I.b. jsou použitelné za každé z níže uvedených podmínek okolního prostředí: 1. náhodné vibrační zatížení o průměrné hodnotě 7,7 g rms (střední kvadratická hodnota) po dobu první půlhodiny při celkové době trvání zkoušky 1,5 hodiny ve směru každé ze tří kolmých os, přičemž náhodná vibrace má tyto parametry: a. stálá hodnota výkonového frekvenčního spektra (PSD) 0,04 g2/Hz při frekvenčním intervalu od 15 do 1 000 Hz; a b. stálá hodnota výkonového frekvenčního spektra (PSD) se zeslabuje s frekvencí od 0,04 g2/Hz do 0,01 g2/Hz ve frekvenčním intervalu od 1 000 do 2 000 Hz; 2. úhlové výchylky jsou prováděny při rychlosti rovnající se nebo větší než 2,62 rad/s (150°/s); nebo 3. v souladu s národními normami odpovídajícími podmínkám uvedeným výše v bodech 1. a 2. Technické poznámky: 1. Bod I.b. se týká systémů, v nichž jsou INS a jiné nezávislé navigační nástroje zabudovány (vestavěny) do jediné jednotky za účelem zlepšení výkonu. |2. „Kružnice stejné pravděpodobnosti“ (CEP) – při kruhové normální distribuci poloměr kruhu obsahující 50 % jednotlivě prováděných měření nebo poloměr kruhu, v němž je 50 % pravděpodobnost lokalizace. II. teodolitové systémy obsahující inerciální navigační systémy zvlášť navržené za účelem civilního pozorování a konstruované pro azimut, navádění nebo ukazování severu s přesností rovnající se nebo menší (lepší), než je 6 obloukových minut RMS při 45 stupních zeměpisné šířky, a jejich specificky navržené součástky. III. inerciální nebo jiná zařízení užívající měřiče zrychlení uvedené v položce 7A001 a 7A101, jsou-li tyto měřiče zrychlení speciálně konstruovány a vyvíjeny jako snímače MWD (systém měření během vrtání) k užití při obslužných pracích u hlubinných vrtů. |II.B. TechnologieČíslo | Zpracování materiálů | Související položka z přílohy I nařízení (ES) č. 1183/2007 |II.B.001 | Technologie potřebná pro vývoj, výrobu nebo použití položek uvedených v části A (Zboží). |PŘÍLOHA III„PŘÍLOHA IIIInternetové stránky s informacemi o příslušných orgánech uvedených v čl. 3 odst. 4 a 5, čl. 4a, čl. 5 odst. 3, článcích 6, 8, 9, čl. 10 odst. 1 a 2, čl. 11a a 11b, čl. 13 odst. 1 a článku 17 a

type: legislation

jurisdiction: EU


text: adresa Evropské komise pro účely oznámeníBELGIEhttp://www.diplomatie.be/eusanctionsBULHARSKOhttp://www.mfa.government.bgČESKÁ REPUBLIKAhttp://www.mfcr.cz/mezinarodnisankceDÁNSKOhttp://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/NĚMECKOhttp://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.htmlESTONSKOhttp://www.vm.ee/est/kat_622/ŘECKOhttp://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/ŠPANĚLSKOhttp://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspxFRANCIEhttp://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/IRSKOwww.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authoritiesITÁLIEhttp://www.esteri.it/UE/deroghe.htmlKYPRhttp://www.mfa.gov.cy/sanctionsLOTYŠSKOhttp://www.mfa.gov.lv/en/security/4539LITVAhttp://www.urm.ltLUCEMBURSKOhttp://www.mae.lu/sanctionsMAĎARSKOhttp://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/MALTAhttp://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.aspNIZOZEMSKOhttp://www.minbuza.nl/sanctiesRAKOUSKOhttp://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=POLSKOhttp://www.msz.gov.plPORTUGALSKOhttp://www.min-nestrangeiros.ptRUMUNSKOhttp://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3SLOVINSKOhttp://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/SLOVENSKOhttp://www.foreign.gov.skFINSKOhttp://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteetŠVÉDSKOhttp://www.ud.se/sanktionerSPOJENÉ KRÁLOVSTVÍwww.fco.gov.uk/competentauthoritiesAdresa Evropské komise pro účely oznamování:European CommissionDG External RelationsDirectorate A Crisis Platform - Policy Coordination in Common Foreign and Security PolicyUnit A2 Crisis Response and Peace BuildingCHAR 12/106B-1049 Bruxelles/Brussel (Belgie)E-mail: relex-sanctions@ec.europa.euTelefon: (32-2) 295 55 85Fax: (32-2) 299 0873“PŘÍLOHA IV„ PŘÍLOHA VISeznam finančních institucí uvedených v čl. 11a odst. 2[1] Úř. věst. L ..., ... 2008, s. ... .[2] Úř. věst. L 103, 20.4.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné rozhodnutím Rady 2008/475/ES (Úř. věst. L 163, 24.6.2008, s. 29).[3] Úř. věst. L 117, 4.5.2005, s. 13.[4] Úř. věst. L 360, 19.12.2006, s. 64.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0382
 Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o roamingu ve veřejných mobilních sítích ve Společenství a o změně směrnice 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací {SEK(2006) 925} {SEK(2006) 926} /* KOM/2006/0382 konecném znení - COD 2006/0133 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 12.7.2006KOM(2006) 382 v konečném znění2006/0133 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo roamingu ve veřejných mobilních sítích ve Společenství a o změně směrnice 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací(předložený Komisí){SEK(2006) 925}{SEK(2006) 926}DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhu- Odůvodnění a cíle návrhuMožnost, aby zákazníci využívající mobilní služby elektronických komunikací používali své mobilní terminály k uskutečňování a příjmu hovorů na cestách v zahraničí („mezinárodní roaming“), je důležitou součástí služby a přispívá k dobrým společenským podmínkám a hospodářské prosperitě ve Společenství jako celku. Nicméně, vysoké ceny, které uživatelé mobilních telefonů platí za tuto službu, označují spotřebitelské organizace, regulační orgány i tvůrci politik v celém Společenství jako přetrvávající problém. Ačkoli byla v posledních letech přijata řada opatření pro řešení této otázky v rámci stávajícího právního rámce, dostupné nástroje se neukázaly být účinné pro snížení cen na úroveň, která by odrážela výchozí náklady na poskytování dotyčných služeb.Cílem tohoto návrhu je tedy změnit stávající předpisový rámec pro elektronické komunikace, a poskytnout tak potřebný právní základ pro účinné a včasné opatření, jehož cílem je výrazné snížení úrovně poplatků za mobilní roaming v celém Společenství harmonizovaným způsobem. Toho se dosáhne uplatněním přístupu, kdy by ceny účtované uživatelům veřejných mobilních sítí za roamingové služby při cestování v rámci Společenství neměly být bezdůvodně vyšší než ceny za volání v rámci jejich domovské země („koncepce evropského domácího trhu“).Mechanismem zvoleným k dosažení tohoto cíle přiměřeným způsobem je stanovení ochranných maximálních cenových limitů, použitelných pro operátory pozemních mobilních sítí v rámci Společenství, pokud jde o poskytování roamingových služeb pro hlasová volání mezi členskými státy na maloobchodní i velkoobchodní úrovni.- Obecné souvislostiProblém vysokých poplatků za roaming účtovaných uživatelům mobilních telefonů cestujícím po Evropě byl poprvé zjištěn v polovině roku 1999, kdy se Komise rozhodla provést odvětvové šetření týkající se vnitrostátních a mezinárodních roamingových služeb. To vedlo Komisi k zahájení řízení pro předchozí porušení článku 82 Smlouvy ze strany některých mobilních operátorů ve Spojeném království a v Německu.Při přijímání balíčku předpisů pro elektronické komunikace v roce 2002 byl mezinárodní roaming rovněž uznán jako oblast, která přichází v úvahu pro regulaci ex ante , a to zahrnutím velkoobchodního vnitrostátního trhu pro mezinárodní roaming ve veřejných mobilních sítích do doporučení Komise ze dne 11. února 2003 o relevantních trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací.Skupina evropských regulačních orgánů (ERG) v květnu 2005 konstatovala, že maloobchodní poplatky jsou bez zjevného důvodu velmi vysoké; že je to patrně výsledkem jak vysokých velkoobchodních poplatků účtovaných operátorem hostitelské zahraniční sítě, tak v mnoha případech vysokých maloobchodních marží účtovaných operátorem domovské sítě zákazníka; že se snižování velkoobchodních poplatků často nepromítá do cen účtovaných maloobchodnímu zákazníkovi a že spotřebitelům často chybí jasné informace o poplatcích za roaming.V říjnu 2005 Komise upozornila na problém vysokých poplatků za


text: mezinárodní roaming a nedostatečné průhlednosti cen zveřejněním informačních webových stránek pro spotřebitele, které nejenže potvrdily skutečnost, že poplatky jsou v mnoha případech zjevně přemrštěné, ale rovněž ukázaly cenové rozdíly napříč Společenstvím, které u volání téže povahy nelze odůvodnit.Evropský parlament v usnesení ze dne 1. prosince 2005 o regulaci a elektronických komunikačních trzích v Evropě 2004 uvítal iniciativu Komise týkající se průhlednosti v odvětví mezinárodního roamingu a vyzval Komisi, aby vyvinula nové iniciativy na snížení vysokých nákladů na přeshraniční provoz mobilních telefonů.V prosinci 2005 skupina evropských regulačních orgánů upozornila Komisi na své obavy, že opatření přijímaná vnitrostátními regulačními orgány nevyřeší problém vysokých cen, a uvedla, že roaming představuje výjimečný případ, kdy použití předpisového rámce perspektivně neřeší zjevný případ poškozování spotřebitele.V březnu 2006 Evropská rada zmínila ve svých závěrech důležitost snížení poplatků za roaming pro konkurenceschopnost, a to v souvislosti s potřebou cílených, účinných a integrovaných politik v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT) na evropské i vnitrostátní úrovni pro dosažení cílů obnovené lisabonské strategie, pokud jde o hospodářský růst a produktivitu.I když někteří operátoři v reakci na iniciativy EU oznámili plány na snížení cen za mezinárodní roaming, odvětví obecně nezareagovalo způsobem, který by zaručil dosažení cílů tohoto návrhu bez nutnosti regulačních opatření. Zejména neexistují záruky, že by ze snížených cen, které předpokládá tento návrh, měli prospěch všichni zákazníci, jež využívají mezinárodní roaming.Cílem tohoto návrhu tedy je poskytnout harmonizovaný právní základ pro opatření, které usnadní dotvoření vnitřního trhu pro elektronické komunikace.- Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuNástroje Společenství a vnitrostátní právní předpisy o hospodářské soutěži umožňují příslušným orgánům ukládat jednotlivým podnikům sankce za chování narušující hospodářskou soutěž. Nástroje právních předpisů o hospodářské soutěži však upravují činnosti jednotlivých podniků, a nemohou proto poskytnout řešení, které by chránilo zájmy všech uživatelů elektronických komunikací a účastníků trhu v rámci Společenství.Stávající předpisový rámec pro elektronické komunikace poskytuje mechanismus pro ukládání regulačních povinností ex ante podnikům v odvětví elektronických komunikací, a to na základě vymezení relevantních trhů, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante , a procesu pro analýzy trhů regulačními orgány. To vede k ukládání regulačních povinností v případech, kdy jsou podniky označeny za dominantní na relevantním trhu. Velkoobchodní vnitrostátní trh pro mezinárodní roaming ve veřejných mobilních sítích byl označen za relevantní trh. Jako relevantní trh však nebyl označen žádný maloobchodní trh pro poskytování takových služeb, neboť roamingové služby se na maloobchodní úrovni nenakupují samostatně, ale představují pouze jednu část většího maloobchodního balíčku. Výsledkem je, že vzhledem ke zvláštním vlastnostem trhů pro mezinárodní roamingové služby a k přeshraniční povaze těchto služeb nemohly regulační orgány řešit vysoké ceny za mezinárodní roaming pomocí uvedených postupů.Lze argumentovat, že předpisový rámec Společenství může členským státům dát jistý prostor k řešení problémů na trzích pro mezinárodní roaming prostřednictvím jiných legislativních opatření, například pomocí právních předpisů na ochranu spotřebitele. Nicméně vzhledem k přeshraniční povaze mezinárodních roamingových služeb, kdy jsou velkoobchodní poskytovatelé usazeni v jiných členských státech než spotřebitelé, kteří tyto služby využívají, by žádné takové legislativní opatření členských států nebylo účinné a bez harmonizace, kterou zaručí tento návrh, by vedlo


text: k rozdílným výsledkům v rámci Společenství.Stávající předpisový rámec Společenství (článek 19 rámcové směrnice 2002/21/ES) umožňuje Komisi vydávat doporučení o harmonizovaném provádění ustanovení uvedené směrnice. Takové doporučení by však v této oblasti nebylo účinné, neboť by nebylo právně závazné a členské státy, kterým by bylo určeno, by stále měly k dispozici pouze stávající regulační nástroje.Maloobchodní a velkoobchodní trh pro roaming vykazují jedinečné vlastnosti, které odůvodňují výjimečná opatření jdoucí za rámec mechanismů, které jsou jinak dostupné podle předpisového rámce z roku 2002.- Soulad s ostatními politikami a cíli UnieTento návrh je v souladu s obnovenou lisabonskou strategií na podporu růstu a zaměstnanosti prostřednictvím zvýšení konkurenceschopnosti a se související iniciativou Komise s názvem i2010. Důležitost snížení cen za mezinárodní roaming v rámci Společenství výslovně zmínila Evropská rada na zasedání v březnu 2006.2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů- Konzultace zúčastněných stranMetody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentůÚtvary Komise zahájily dvoustupňovou konzultaci na začátku roku 2006[1]. Během prvního kola konzultací byla požadována obecná zpětná vazba týkající se hlavních zásad. Útvary Komise poté zahájily druhé kolo konzultací, kdy jako základ pro diskusi sloužil konkrétnější koncept nařízení. Během dvou fází bylo přijato 152 příspěvků od řady zúčastněných stran, včetně operátorů, vnitrostátních regulačních orgánů, členských států, obchodních asociací, sdružení uživatelů a dalších.Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahuKonzultace ukázaly širokou podporu cílů Komise, pokud jde o snížení poplatků za roaming, ze strany členských států, vnitrostátních regulačních orgánů, skupin spotřebitelů a dokonce některých operátorů. I když se většina operátorů vyjádřila proti regulaci a argumentovala, že trh je konkurenční a ceny klesají, někteří operátoři navrhovali samoregulaci nebo nějakou jinou formu regulace.Na základě přijatých příspěvků Komise upravila svou původní myšlenku „zásady domácích cen“, která by svázala ceny za mezinárodní roaming s cenami účtovanými roamingovým zákazníkům za rovnocenná volání v jejich domovské síti, a dospěla ke „koncepci evropského domácího trhu“, podle níž se ceny za roaming přiblíží domácím cenám prostřednictvím společných ochranných cenových limitů použitelných v celém Společenství, čímž se dosáhne vysoké úrovně ochrany uživatelů a ochrání hospodářská soutěž.- Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo třeba využít externích odborných konzultací, s výjimkou podnětů od zainteresovaných stran podaných v rámci veřejné konzultace.- Posouzení dopadůPosouzení dopadů tohoto návrhu prověřilo tyto možnosti: žádná změna politiky, samoregulace, společná regulace, právně nevynutitelný předpis a cílená regulace.„Žádná změna politiky“ by se spolehla, že problém vyřeší tržní a technický vývoj, přičemž by se nadále používaly stávající regulační nástroje a nápravná opatření podle právních předpisů o hospodářské soutěži. Lze poznamenat, že vnitrostátní regulační orgány již uvedly, že stávající regulační nástroje nepostačují k řešení tohoto problému.Rovněž byla zvážena samoregulace a společná regulace, ačkoli ze strany odvětví doposud nevzešla žádná obecná iniciativa, která by taková opatření navrhla. Riziko, že některým zákazníkům budou nadále účtovány extrémně vysoké poplatky, i kdyby průměrné ceny poklesly, podkopává celkový cíl těchto přístupů.Byla také analyzována možnost řešit problém na základě doporučení nebo jiných právně nevynutitelných předpisů. Vzhledem ke strukturální povaze problému vysokých cen účtovaných spotřebitelům za mezinárodní roaming a ke skutečnosti, že stávající ustanovení předpisového rámce Společenství pro elektronické komunikace se neukázala být


text: dostatečná k řešení problému, je zřejmé, že iniciativy, které nepozmění právní rámec pro nápravná opatření, nedosáhnou kýžených cílů.V rámci řady možností cílené regulace byly analyzovány tři různé přístupy: regulace pouze na velkoobchodní úrovni, regulace pouze na maloobchodní úrovni a kombinovaná regulace na velkoobchodní i maloobchodní úrovni.Uložení regulace pouze na velkoobchodní úrovni by odstranilo problém vysokých poplatků účtovaných mezi operátory, ale vzhledem k chybějícímu konkurenčnímu tlaku na operátory v tomto směru by nezaručilo, že se nižší velkoobchodní ceny promítnou do cen účtovaných maloobchodním roamingovým zákazníkům. Nebylo by tedy zaručeno dosažení cíleného výrazného snížení maloobchodních cen účtovaných evropským roamingovým zákazníkům.Regulace pouze na maloobchodní úrovni byla rovněž zvážena, vzhledem k tomu, že by problém řešila přímo. Nicméně vynechání regulace na velkoobchodní úrovni by mohlo vést ke stlačování cen v neprospěch menších operátorů, což by mohlo vést k rozsáhlému ukončování poskytování služby.Na závěr byla prověřena řada alternativ kombinujících regulaci na velkoobchodní i maloobchodní úrovni. Závěrem posouzení dopadů je, že optimálním řešením je kombinovaný přístup k regulaci na velkoobchodní a maloobchodní úrovni, který by zahrnoval stanovení maximálních ochranných cenových limitů v celém Společenství na velkoobchodní i maloobchodní úrovni.3. Právní stránka návrhu- Shrnutí navrhovaných opatřeníNávrh na základě „koncepce evropského domácího trhu“ umožní stanovení společných maximálních cenových limitů v celém Společenství, pokud jde o poplatky, které si mohou operátoři mobilních sítí účtovat za velkoobchodní poskytování mezinárodních roamingových služeb pro mobilní hlasová telefonní volání uskutečněná z navštívené sítě ve Společenství a ukončená ve veřejné telefonní síti, která se rovněž nachází ve Společenství.Maximální cenové limity zohledňují rozdíly ve výchozích nákladech na poskytování mezinárodních roamingových služeb, pokud jde o volání v rámci navštívené země na jedné straně a volání zpět do domovské země nebo do třetí země ve Společenství na straně druhé. Návrh proto stanoví nižší velkoobchodní cenový limit pro prvně uvedenou kategorii volání (stanovený na dvojnásobek průměrné sazby za ukončení volání v mobilní síti ve Společenství účtované operátory, kteří jsou označeni jako podniky s významnou tržní silou) a vyšší cenový limit pro druhou kategorii (stanovený na trojnásobek průměrné sazby za ukončení volání v mobilní síti ve Společenství účtované uvedenými operátory).Návrh rovněž stanoví ochranné cenové limity na maloobchodní úrovni pro tytéž kategorie roamingových volání, stanovené na 130 % použitelného velkoobchodního limitu, aby bylo zajištěno, že při poskytování mobilních roamingových služeb na maloobchodní úrovni nedojde ke stlačování cen.V souladu s „koncepcí evropského domácího trhu“ a s cílem zajistit, že poplatky účtované roamingovým zákazníkům za příjem volání při roamingu v zahraničí v rámci Společenství budou lépe odrážet výchozí náklady vynaložené na poskytování této služby domovským mobilním poskytovatelem dotyčných zákazníků, návrh rovněž stanoví, že tyto poplatky by neměly přesáhnout maximální cenový limit.Cenové limity stanovené pro maloobchodní poplatky za uskutečňování regulovaných roamingových volání nabudou účinku a stanou se právně závaznými šest měsíců po vstupu navrhovaného opatření v platnost.Návrh podporuje průhlednost maloobchodních poplatků tím, že mobilním poskytovatelům ukládá povinnost poskytovat svým roamingovým zákazníkům personalizované informace o maloobchodních poplatcích za roaming, a to na žádost a zdarma. Každý zákazník si může zvolit, zda informace obdrží prostřednictvím krátké textové zprávy (SMS) nebo ústně prostřednictvím svého mobilního telefonu.


text: Kromě toho jsou mobilní poskytovatelé povinni poskytovat informace o poplatcích za roaming při uzavírání účastnických smluv, v pravidelných intervalech a pokaždé, když se poplatky za roaming výrazně změní.Návrh rovněž dává vnitrostátním regulačním orgánům pravomoc a odpovědnost prosazovat dodržování v souladu s jejich stávající úlohou podle předpisového rámce Společenství pro elektronické komunikace. Rovněž je pověřuje úkolem sledovat vývoj maloobchodních a velkoobchodních cen za poskytování služeb hlasových a datových komunikací, včetně krátkých textových zpráv (SMS) a multimediálních zpráv (MMS), zákazníkům mobilních operátorů při roamingu v rámci Společenství.Závěrem návrh mění ustanovení stávajícího předpisového rámce, konkrétně rámcové směrnice (2002/21/ES), aby byl v předpisovém rámci zakotven zvláštní status opatření obsažených v tomto návrhu a aby se zajistilo, že obecná ustanovení předpisového rámce zůstanou nadále použitelná pro roamingové služby regulované tímto návrhem (s výhradou zvláštních požadavků podle tohoto návrhu).- Právní základČlánek 95 Smlouvy o ES- Zásada subsidiarityZásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti Společenství.S ohledem na zvláštní přeshraniční povahu roamingových služeb, kterých se navrhované opatření dotýká, totiž že operátoři poskytující velkoobchodní roamingové služby jsou usazeni v jiných členských státech než v členském státě, kde je usazen domovský operátor zákazníka, jakož i s ohledem na skutečnost, že navrhované opatření vyžaduje změnu stávajícího předpisového rámce Společenství, by opatření členských států samotných nepostačovala k dosažení cílů návrhu.Opatření samotných členských států zamýšlená k řešení problému, kterým se zabývá tento návrh, by mohla vzbudit pochybnosti, pokud jde o soulad se stávajícím předpisovým rámcem Společenství (jestliže by zůstal beze změn), a/nebo vést k rozdílným výsledkům a ohrozit vytvoření vnitřního trhu.Jelikož poskytování mobilních roamingových služeb v rámci Společenství se ze své podstaty současně dotýká všech členských států i zájmů zúčastněných stran usazených v různých členských státech, je harmonizovaný přístup na úrovni Společenství nezbytný pro zaručení soudržného používání a zajištění ochrany zájmů spotřebitelů a podniků ve všech členských státech.Vzhledem k tomu, že navrhované opatření vyžaduje změnu stávajícího předpisového rámce Společenství pro elektronické komunikace a stanovení společných ochranných opatření pro uživatele a operátory mobilních sítí na nediskriminujícím základě v celém Společenství, nemohou cílů tohoto návrhu bezpečně, jednotně a včas dosáhnout členské státy, a proto těchto cílů může lépe dosáhnout Společenství.Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity.- Zásada proporcionalityRegulační opatření zvolené v tomto návrhu představuje nejmenší možný zásah do obchodního chování dotčených podniků. Stanovení ochranných maximálních cenových limitů na velkoobchodní a maloobchodní úrovni zaručuje minimální narušení podmínek hospodářské soutěže v souladu se zamýšlenými cíli, neboť zachovává svobodu operátorů navzájem si konkurovat a diferencovat své nabídky v rámci stanovených ochranných limitů. Ze všech uvažovaných možností regulace s sebou rovněž nese nejmenší riziko narušení souvisejících, avšak samostatných trhů pro mobilní služby, ať už na maloobchodní nebo velkoobchodní úrovni. Navrhované opatření rovněž ponechává úlohu sledování a prosazování jeho dodržování na regulačních orgánech, které v každém členském státě odpovídají za elektronické komunikace, neboť mají nejblíže dotčeným trhům a operátorům.Vzhledem k jednoduchosti mechanismu, který bude návrhem zaveden, a ke skutečnosti, že návrh bude na základě statusu nařízení přímo použitelný v rámci Společenství, bude administrativní a finanční zatížení Společenství, vlád členských států a vnitrostátních orgánů minimální. Nebude třeba návrh


text: nebo jeho ustanovení rozsáhle provádět do vnitrostátního práva a proces sledování jeho dodržování zapadne mezi běžné činnosti vnitrostátních regulačních orgánů. Návrh dokonce administrativní zatížení vnitrostátních regulačních orgánů sníží, neboť odstraní potřebu, aby tyto orgány pravidelně analyzovaly a přezkoumávaly vnitrostátní velkoobchodní trh pro mezinárodní roaming ve veřejných mobilních sítích na svém území.- Volba nástrojůNavrhovaným nástrojem je nařízení.Naléhavost a trvalá povaha zjištěného problému vyžaduje jednoduché, účinné a včasné řešení určené pro evropského zákazníka, jednotně použitelné v celém Společenství a nevyžadující rozsáhlé provádění na vnitrostátní úrovni. Proces provádění na vnitrostátní úrovni by v některých členských státech pravděpodobně značně zdržel účinek opatření, a vedl tak k narušení podmínek hospodářské soutěže pro mobilní operátory v různých členských státech. Nařízení je tedy jediným nástrojem, který povede k dosažení kýženého cíle.4. Rozpočtové důsledkyNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.5. Další informace- ZjednodušeníNávrh přinese uživatelům mobilních telefonů i účastníkům trhu právní jistotu, neboť nahradí stávající mechanismy podle předpisového rámce, jejichž použitelnost na mezinárodní roamingové služby pro hlasovou telefonii je nejistá, jednoduchým mechanismem, který je pro všechny zúčastněné strany průhledný a předvídatelný.Návrh odstraní požadavek, aby vnitrostátní regulační orgány prováděly rozsáhlý a složitý sběr dat pro účely analýzy vnitrostátního velkoobchodního trhu pro mezinárodní roaming ve veřejných mobilních sítích, a zbavuje vlády a orgány členských států nutnosti vynakládat prostředky na hledání alternativních řešení a strategií na vnitrostátní úrovni.Vzhledem k tomu, že navrhované opatření stanoví jednoduchý a průhledný cenový limit pro regulovaná roamingová volání, nepovede k výraznějšímu administrativnímu zatížení podniků nebo jiných zúčastněných stran. Ve skutečnosti tím, že odstraní potřebu, aby vnitrostátní regulační orgány prováděly analýzy velkoobchodního trhu pro mezinárodní roaming, rovněž sníží zátěž vyplývající z pravidelného sběru dat a pořádání konzultací, které postup přezkumu trhu vyžaduje. Údaje potřebné pro používání návrhu jsou takového druhu, který operátoři již sledují, a nebudou proto představovat zvýšení zátěže.- Přezkum/revize/ustanovení o skončení platnostiNávrh stanoví přezkum nařízení po dvou letech. To znamená, že pokud v té době vývoj trhu ukáže, že nařízení již není potřebné, zváží Komise navržení jeho zrušení v souladu se zásadami zlepšování právní úpravy.- Evropský hospodářský prostorNavržený právní akt se týká záležitosti EHP, a proto by měl být rozšířen na Evropský hospodářský prostor.- Podrobné vysvětlení návrhuČlánek 1 stanoví cíl a oblast působnosti nařízení: zavedení „koncepce evropského domácího trhu“ pro uživatele veřejných mobilních telefonních sítí, pokud jde o mezinárodní roamingové hlasové služby poskytované při cestování v rámci Společenství. Koncepce evropského domácího trhu si klade za cíl dosáhnout vysoké úrovně ochrany těchto uživatelů, a to tím, že stanoví maximální limit pro velkoobchodní a maloobchodní ceny, které si mobilní operátoři mohou účtovat za mezinárodní roamingové služby poskytované v rámci Společenství.Článek 2 stanoví definice, které se pro účely nařízení použijí. Klíčovými novými definicemi jsou „domovský poskytovatel“, „domovská síť", „mezinárodní roaming“, „regulované roamingové volání“, „roamingový zákazník“ a „navštívená síť“.Článek 3 stanoví maximální limity cen účtovaných operátory mobilních sítí za poskytování regulovaných roamingových volání na velkoobchodní úrovni. Maximální velkoobchodní poplatek použitelný na regulovaná roamingová volání do domovské země zákazníka nebo do třetí země v rámci Společenství se rovná trojnásobku průměrné sazby za ukončení volání v mobilní síti, zatímco maximální velkoobchodní


text: poplatek za poskytování regulovaných roamingových volání do místa určení v rámci navštívené země činí dvojnásobek průměrné sazby za ukončení volání v mobilní síti.Článek 4 stanoví maximální limity cen, které si může domovský mobilní poskytovatel účtovat na maloobchodní úrovni za regulované roamingové volání. Činí 130 % použitelného maximálního velkoobchodního poplatku za dané volání (bez DPH).Článek 5 stanoví, že maloobchodní cenové limity podle článku 4 nabudou účinku po šesti měsících.Článek 6 stanoví maximální limity maloobchodních cen, které může domovský mobilní poskytovatel účtovat svému roamingovému zákazníkovi za příjem volání při roamingu v rámci Společenství. Činí 130 % průměrné sazby za ukončení volání v mobilní síti vyhlášené podle článku 10 (bez DPH).Článek 7 zlepšuje průhlednost maloobchodních poplatků za roaming, neboť domovskému poskytovateli ukládá povinnost poskytovat svým roamingovým zákazníkům na žádost a zdarma informace o těchto poplatcích, a to prostřednictvím krátké textové zprávy (SMS) nebo ústně. Kromě toho se dosáhne lepší průhlednosti tím, že domácí poskytovatel bude povinen poskytovat informace o poplatcích za roaming při uzavírání účastnických smluv, v pravidelných intervalech a v případě výrazných změn.Článek 8 stanoví pravomoci a povinnosti vnitrostátních regulačních orgánů, pokud jde o sledování a prosazování dodržování tohoto nařízení na jejich území.Článek 9 vyžaduje, aby členské státy stanovily pravidla pro sankce, které se použijí při porušení povinností podle tohoto nařízení.Článek 10 stanoví pravidla pro stanovení a vyhlášení průměrné sazby za ukončení volání v mobilní síti, na základě níž se určují maximální cenové limity podle článků 3 a 6.Článek 11 představuje změnu rámcové směrnice nutnou k zajištění soudržného používání směrnic tvořících předpisový rámec i samotného nařízení.Článek 12 stanoví časovou lhůtu pro přezkum nařízení.Článek 13 stanoví, že Komisi bude nápomocen Komunikační výbor zřízený podle rámcové směrnice.Článek 14 vyžaduje, aby členské státy sdělily Komisi své vnitrostátní regulační orgány odpovědné za plnění úkolů podle tohoto nařízení.Článek 15 stanoví, že opatření potřebná k provádění tohoto nařízení se přijmou postupem projednávání ve výboru podle článku 13.Článek 16 stanoví, že nařízení vstoupí v platnost prvním dnem následujícím po dni jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .2006/0133 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo roamingu ve veřejných mobilních sítích ve Společenství a o změně směrnice 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[2],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociální výboru[3],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[4],vzhledem k těmto důvodům:(1) Vysoká úroveň cen, které platí uživatelé veřejných mobilních telefonních sítí při používání svých mobilních telefonů na cestách v zahraničí v rámci Společenství, je pro vnitrostátní regulační orgány znepokojující. Skupina evropských regulačních orgánů[5] na svém plenárním zasedání v květnu 2005 (mimo jiné) konstatovala, že maloobchodní poplatky jsou bez zjevného důvodu velmi vysoké; že je to patrně výsledkem jak vysokých velkoobchodních poplatků účtovaných operátorem hostitelské zahraniční sítě, tak v mnoha případech vysokých maloobchodních přirážek účtovaných operátorem domovské sítě zákazníka; že se snižování velkoobchodních poplatků často nepromítá do cen účtovaných maloobchodnímu zákazníkovi a že existují silné vazby mezi trhy v různých


text: členských státech.(2) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice)[6], směrnice 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice)[7], směrnice 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice)[8], směrnice 2002/22/ES ze dne 7. března 2002 o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací (směrnice o univerzální službě)[9] a směrnice 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací[10] společně představují „předpisový rámec pro elektronické komunikace z roku 2002“, jehož cílem je vytvoření vnitřního trhu pro elektronické komunikace v rámci Společenství při zajištění vysoké úrovně ochrany spotřebitele prostřednictvím rozvinuté hospodářské soutěže.(3) Předpisový rámec pro elektronické komunikace z roku 2002 je postaven na zásadě, že regulační povinnosti ex ante by měly být ukládány pouze v případech, kdy neexistuje účinná hospodářská soutěž, a stanoví postup[11] zahrnující pravidelnou analýzu trhů a přezkum povinností vnitrostátními regulačními orgány, což vede k ukládání povinností ex ante operátorům označeným jako podniky s významnou tržní silou. Mezi prvky tohoto postupu patří vymezení relevantních trhů v souladu s doporučením Komise ze dne 11. února 2003 o relevantních trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací[12] (dále jen „doporučení“), analýza vymezených trhů v souladu s pokyny Komise[13], označení operátorů s významnou tržní silou a uložení povinností ex ante takto označeným operátorům.(4) Doporučení uvádí jako relevantní trh, který připadá v úvahu pro regulaci ex ante , velkoobchodní vnitrostátní trh pro mezinárodní roaming ve veřejných mobilních sítích[14]. Avšak práce vnitrostátních regulačních orgánů (prováděná jak jednotlivě, tak v rámci skupiny evropských regulačních orgánů) v oblasti analýzy velkoobchodních vnitrostátních trhů pro mezinárodní roaming dokládá, že kvůli obtížím při určování podniků s významnou tržní silou – vzhledem ke zvláštním vlastnostem mezinárodního roamingu, včetně jeho přeshraniční povahy – nemohou dosud vnitrostátní regulační orgány účinně řešit vysokou úroveň velkoobchodních poplatků za mezinárodní roaming.(5) Na druhé straně, pokud jde o poskytování mezinárodních roamingových služeb na maloobchodní úrovni, neoznačilo doporučení žádný maloobchodní trh pro mezinárodní roaming za relevantní trh, a to (mimo jiné) proto, že se mezinárodní roamingové služby na maloobchodní úrovni nenakupují samostatně, nýbrž představují pouze jeden prvek většího maloobchodního balíčku, který si zákazníci kupují od svého domovského poskytovatele.(6) Vnitrostátní regulační orgány odpovídající za ochranu a prosazování zájmů uživatelů mobilních telefonů, kteří mají obvyklé bydliště na jejich území, navíc nemohou mít kontrolu nad chováním operátorů navštívené sítě sídlících v jiných členských státech, na kterých jsou tito uživatelé závislí, pokud jde o využívání mezinárodních roamingových služeb. Uvedené omezení by rovněž omezilo účinnost opatření přijatých členskými státy na základě zbytkové pravomoci přijímat předpisy na ochranu spotřebitele.(7) Na členské státy je tedy vyvíjen tlak, aby přijaly opatření upravující úroveň poplatků za mezinárodní roaming, ale mechanismus pro regulační zásah ex ante ze strany vnitrostátních regulačních orgánů, stanovený v předpisovém rámci pro elektronické komunikace z roku 2002, se neukázal být dostatečný, aby vnitrostátním regulačním


text: orgánům umožnil v této konkrétní oblasti rozhodným způsobem jednat v zájmu spotřebitelů.(8) Kromě toho usnesení Evropského parlamentu ze dne 1. prosince 2005 o regulaci a elektronických komunikačních trzích v Evropě 2004[15] vyzvalo Komisi k vyvinutí nových iniciativ směřujících ke snížení vysokých nákladů na přeshraniční provoz mobilních telefonů a Evropská rada na zasedání ve dnech 23.–24. března 2006 dospěla k závěru, že cílené, účinné a integrované politiky v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT) na evropské i vnitrostátní úrovni jsou nezbytné pro dosažení cílů obnovené lisabonské strategie[16], pokud jde o hospodářský růst a produktivitu, a uvedla v této souvislosti, že snížení roamingových poplatků je důležité pro konkurenceschopnost.(9) Ačkoli předpisový rámec pro elektronické komunikace z roku 2002 na základě tehdejších úvah umožnil odstranění všech překážek obchodu v oblasti, kterou harmonizuje, nemůže tato skutečnost bránit přizpůsobení harmonizovaných pravidel podle jiných úvah s cílem nalézt nejúčinnější prostředky pro dosažení vysoké úrovně ochrany spotřebitele a zlepšení podmínek pro fungování vnitřního trhu.(10) Je tedy nutné pozměnit předpisový rámec pro elektronické komunikace z roku 2002 s cílem umožnit odchýlení se od jinak použitelných pravidel, zejména pravidla, že cena za nabízené služby by měla být v nepřítomnosti významné tržní síly stanovena obchodní dohodou, a umožnit tak zavedení doplňkových regulačních povinností, které by odrážely specifické vlastnosti mezinárodních roamingových služeb.(11) Maloobchodní a velkoobchodní trh pro roaming vykazují jedinečné vlastnosti, které odůvodňují výjimečná opatření, jež jdou za rámec mechanismů, které jsou jinak dostupné podle předpisového rámce z roku 2002.(12) Regulační povinnosti mající za cíl chránit zájmy roamingových zákazníků by měly být uloženy na maloobchodní i velkoobchodní úrovni, neboť zkušenosti ukazují, že snížení velkoobchodních cen mezinárodních roamingových služeb se nemusí promítnout do nižších maloobchodních cen za roaming, neboť k tomu chybí pobídky. Na druhé straně by opatření na snížení úrovně maloobchodních cen, která by neupravovala úroveň velkoobchodních nákladů spojených s poskytováním těchto služeb, mohla vést k riziku narušení řádného fungování trhu pro mezinárodní roaming.(13) Výsledné povinnosti by měly být přímo použitelné ve všech členských státech a měly by nabýt účinnosti co nejdříve, přičemž dotčeným operátorům by se mělo poskytnout přiměřené období na úpravu cen a nabídky služeb tak, aby byl zajištěn soulad.(14) Měl by se zavést společný mechanismus, označený jako „koncepce evropského domácího trhu“, který zajistí, že uživatelé veřejných mobilních telefonních sítí na cestách v rámci Společenství nebudou platit přemrštěné ceny za mezinárodní hlasové roamingové služby při uskutečňování volání nebo příjmu hlasových volání, čímž se dosáhne vysoké úrovně ochrany spotřebitele a ochrání se hospodářská soutěž mezi mobilními operátory. S ohledem na přeshraniční povahu dotčených služeb je nutný společný mechanismus, aby činnost mobilních operátorů upravoval jediný soudržný předpisový rámec založený na objektivně stanovených kritériích.(15) Nejúčinnějším a nejpřiměřenějším mechanismem pro regulaci úrovně cen za uskutečňování mezinárodních roamingových volání v souladu s výše uvedenými úvahami je stanovení na úrovni Společenství maximálních poplatků za minutu volání na maloobchodní i velkoobchodní úrovni.(16) Uvedený společný mechanismus by měl zajistit, že maloobchodní poplatky za mezinárodní roaming budou lépe odrážet výchozí náklady související s poskytováním služby, než tomu bylo doposud, ale přitom dát operátorům volnost soutěžit mezi sebou diferenciací svých


text: nabídek a přizpůsobením svých cenových struktur tržním podmínkám a preferencím spotřebitelů.(17) Společný mechanismus by měl být snadno proveditelný a sledovatelný, aby se minimalizovala administrativní zátěž operátorů, na něž se jeho požadavky vztahují, jakož i vnitrostátních regulačních orgánů, které jsou pověřeny dohledem a prosazováním.(18) Maximální cenové limity by měly zohledňovat různé prvky související s uskutečněním mezinárodního roamingového volání (včetně režijních nákladů, signalizace, původu (originace) volání, tranzitu a ukončení (terminace) volání), jakož i rozdíly ve výchozích nákladech na poskytování mezinárodních roamingových služeb, pokud jde o volání v rámci navštívené země na jedné straně a volání zpět do domovské země roamingového zákazníka nebo do třetí země v rámci Společenství na straně druhé.(19) Maximální limit ceny za poskytování mezinárodních roamingových volání na velkoobchodní úrovni by měl být založen na průměrné minutové sazbě za ukončení volání v mobilní síti u operátorů s významnou tržní silou, a to vzhledem k tomu, že tyto sazby za ukončení volání jsou již předmětem regulačního dohledu v souladu s předpisovým rámcem pro elektronické komunikace z roku 2002, a měl by proto být stanoven odkazem na zásadu orientace na náklady. Vzhledem k vlastnostem trhu pro ukončení volání (terminaci) v jednotlivých veřejných mobilních telefonních sítích a k přeshraniční povaze mezinárodního roamingu tyto sazby za ukončení volání rovněž představují stabilní základ pro regulaci, který je reprezentativní pro cenové struktury v mobilních sítích ve Společenství. Průměrná sazba za ukončení volání v mobilní síti poskytuje spolehlivé měřítko, pokud jde o základní součásti ceny na velkoobchodní úrovni, a maximální velkoobchodní cenový limit založený na vhodném násobku uvedené průměrné sazby by tedy měl poskytovat záruku návratnosti skutečných nákladů na poskytování regulovaných roamingových služeb.(20) Maximální cenový limit použitelný na maloobchodní úrovni by měl roamingovým zákazníkům zaručit, že jim nebude účtována přemrštěná cena za uskutečnění regulovaného roamingového volání, ale přitom ponechá domovským operátorům dostatečnou marži pro diferenciaci produktů nabízených zákazníkům.(21) Poskytovatelé mezinárodních roamingových služeb pro hovory uskutečněné při roamingu v zahraničí, na které se vztahuje toto nařízení, by měli mít stanovenu lhůtu pro dobrovolnou úpravu svých maloobchodních cen s cílem dodržet maximální limity stanovené tímto nařízením. Je vhodné poskytnout za tímto účelem šestiměsíční lhůtu, aby účastníci trhu mohli provést potřebné úpravy.(22) Podobně by se měl použít maximální limit pro ceny, které mohou být roamingovým zákazníkům účtovány za příjem hlasových telefonních volání při roamingu v zahraničí v rámci Společenství, aby bylo zajištěno, že uvedené ceny budou lépe odrážet náklady na poskytování této služby, a aby se zákazníkům dostalo větší jistoty, pokud jde o poplatky, které jim budou účtovány za přijetí volání na mobilní telefon v zahraničí.(23) Tímto nařízením by neměly být dotčeny inovativní nabídky pro zákazníky, které jsou výhodnější než maximální poplatky za minutu obsažené v tomto nařízení.(24) Cenové požadavky stanovené tímto nařízením by se měly použít bez ohledu na to, zda roamingový zákazník využívá předplacené nebo následně placené služby svého domovského poskytovatele, aby se zajistila prospěšnost ustanovení tohoto nařízení pro všechny uživatele mobilní hlasové telefonie.(25) Průměrná sazba za ukončení volání v mobilní síti pro účely tohoto nařízení by měla být založena na informacích poskytnutých vnitrostátními regulačními orgány a pravidelně


text: vyhlašována Komisí. Operátorům, na něž se vztahují povinnosti podle tohoto nařízení, by měla být poskytnuta přiměřená lhůta pro zajištění, aby se jejich ceny pohybovaly v mezích maximálních limitů upravených takovým vyhlášením.(26) S cílem více zprůhlednit maloobchodní ceny za uskutečňování a příjem roamingových volání v rámci Společenství a pomoci zákazníkům při rozhodování se o použití mobilního telefonu v zahraničí by poskytovatelé mobilních telefonních služeb měli svým roamingovým zákazníkům umožnit snadné získání informací o roamingových poplatcích, které jsou v jejich případě a v dotčeném navštíveném členském státu použitelné, a to na žádost a zdarma. Průhlednost rovněž vyžaduje, aby poskytovatelé informovali o poplatcích za roaming při uzavírání účastnických smluv, jakož i aby svým zákazníkům pravidelně a v případech výrazných změn poskytovali aktualizované informace o poplatcích za roaming.(27) Vnitrostátní regulační orgány, které odpovídají za provádění úkolů podle předpisového rámce pro elektronické komunikace z roku 2002, by na svém území měly mít pravomoci potřebné k dohledu nad povinnostmi stanovenými tímto nařízením a k jejich prosazování. Rovněž by měly sledovat vývoj cen hlasových a datových služeb poskytovaných uživatelům mobilních telefonů při roamingu v rámci Společenství, zejména pokud jde o zvláštní náklady související s roamingovými voláními uskutečněnými v nejodlehlejších regionech Společenství a nutnost zajistit přiměřenou návratnost těchto nákladů na velkoobchodním trhu. Měly by zajistit zpřístupnění aktuálních informací o používání tohoto nařízení uživatelům mobilních telefonů.(28) Členské státy by měly stanovit systém sankcí, které se použijí v případě porušení ustanovení tohoto nařízení.(29) Opatření nezbytná pro provedení tohoto nařízení by se měla přijímat v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[17].(30) Vzhledem k tomu, že cílů navrhovaného opatření, totiž stanovení společného mechanismu pro zajištění, aby uživatelé veřejných mobilních telefonních sítí na cestách v rámci Společenství neplatili přemrštěné ceny za mezinárodní roamingové služby při uskutečňování nebo příjmu hlasových volání, čímž se dosáhne vysoké úrovně ochrany spotřebitele a ochrání se hospodářská soutěž mezi mobilními operátory, nemohou členské státy dosáhnout bezpečně, včas a harmonizovaným způsobem, a lze jich tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.(31) Toto nařízení by mělo být přezkoumáno nejpozději dva roky po vstupu v platnost, aby se zajistilo, že zůstane nezbytným a přiměřeným ve vztahu k podmínkám na trhu pro elektronické komunikace v době přezkumu,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Předmět a oblast působnosti1. Toto nařízení zavádí společný mechanismus, označený jako „koncepce evropského domácího trhu“, pro zajištění, aby uživatelé veřejných mobilních telefonních sítí na cestách v rámci Společenství neplatili přemrštěné ceny za mezinárodní roamingové služby při uskutečňování a příjmu volání, čímž se dosáhne vysoké úrovně ochrany spotřebitele a ochrání se hospodářská soutěž mezi mobilními operátory. Stanoví pravidla, pokud jde o poplatky, které si mohou mobilní operátoři účtovat za poskytování mezinárodních roamingových služeb pro volání s původem v rámci Společenství a ukončená v rámci Společenství, a použije se na poplatky účtované mezi operátory sítí na velkoobchodní úrovni i na poplatky


text: účtované domovským poskytovatelem na maloobchodní úrovni.2. Toto nařízení představuje zvláštní opatření ve smyslu čl. 1 odst. 5 směrnice 2002/21/ES ve znění tohoto nařízení.Článek 2Definice1. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 směrnice 2002/21/ES, v článku 2 směrnice 2002/19/ES a v článku 2 směrnice 2002/22/ES.2. Vedle definic uvedených v odstavci 1 se použijí tyto definice:1. „domovským poskytovatelem“ se rozumí podnik, který poskytuje roamingovému zákazníkovi veřejné pozemní mobilní telefonní služby na maloobchodní úrovni;2. „domovskou sítí“ se rozumí veřejná pozemní mobilní síť nacházející se na území jednoho členského státu a využívaná domovským poskytovatelem k poskytování veřejných pozemních mobilních telefonních služeb roamingovým zákazníkům;3. „mezinárodním roamingem“ se rozumí využívání mobilního telefonu nebo jiného zařízení roamingovým zákazníkem k uskutečňování nebo příjmu volání při pobytu mimo území členského státu, v němž se nachází domovská síť dotyčného zákazníka, a to prostřednictvím ujednání uzavřených mezi operátorem domovské sítě a operátorem navštívené sítě;4. „regulovaným roamingovým voláním“ se rozumí mobilní hlasové telefonní volání uskutečněné roamingovým zákazníkem, s původem v navštívené síti a ukončené ve veřejné telefonní síti v rámci Společenství;5. „roamingovým zákazníkem“ se rozumí zákazník poskytovatele veřejných pozemních mobilních telefonních služeb poskytovaných prostřednictvím veřejné pozemní mobilní sítě nacházející se na území Společenství, který využívá mobilní telefon nebo jiné zařízení k uskutečňování nebo příjmu volání v navštívené síti prostřednictvím ujednání uzavřených mezi operátorem domovské sítě a operátorem navštívené sítě;6. „navštívenou sítí“ se rozumí veřejná pozemní mobilní telefonní síť nacházející se na území členského státu jiného, než je členský stát, v němž se nachází domovská síť, a umožňující roamingovým zákazníkům uskutečňovat nebo přijímat volání prostřednictvím ujednání uzavřených s operátorem domovské sítě.Článek 3Velkoobchodní poplatky za uskutečňování regulovaných roamingových voláníÚhrnný velkoobchodní poplatek, který smí operátor navštívené sítě účtovat operátorovi domovské sítě roamingového zákazníka za zprostředkování regulovaného roamingového volání, včetně poplatků za původ, tranzit a ukončení volání, nesmí v přepočtu na minutu volání překročit použitelnou částku stanovenou v souladu s přílohou I.Článek 4Maloobchodní poplatky za uskutečňování regulovaných roamingových voláníS výhradou článku 5 nesmí úhrnný maloobchodní poplatek, bez daně z přidané hodnoty, který smí domovský poskytovatel účtovat svému roamingovému zákazníkovi za zprostředkování regulovaného roamingového volání, překročit 130 % použitelného maximálního velkoobchodního poplatku za toto volání stanoveného v souladu s přílohou I. Maximální poplatky stanovené v tomto článku zahrnují veškeré fixní složky spojené se zprostředkováním regulovaných roamingových volání, jako jsou poplatky za sestavení spojení nebo paušální poplatky za využívání služeb.Článek 5Časová lhůta pro použití maximálních limitů maloobchodních poplatků za regulovaná roamingová voláníPovinnosti podle článku 4 nabývají účinnosti šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.Článek 6Maloobchodní poplatky za příjem volání při roamingu v rámci SpolečenstvíÚhrnný maloobchodní poplatek, bez daně z přidané hodnoty, který smí domovský poskytovatel účtovat svému roamingovému zákazníkovi za příjem hlasových telefonních volání dotyčným zákazníkem při roamingu v navštívené síti, nesmí v přepočtu na minutu volání překročit 130 % průměrné sazby za ukončení volání v mobilní síti vyhlášené podle čl. 10 odst. 3. Maximální poplatky stanovené v tomto článku zahrnují veškeré fixní složky spojené se zprostředkováním regulovaných roamingových volání, jako jsou jednorázové poplatky nebo paušální poplatky za využívání služeb.Článek 7Průhlednost maloobchodních poplatků1.


text: Každý domovský poskytovatel na žádost poskytne svému roamingovému zákazníkovi personalizované cenové informace o maloobchodních poplatcích použitelných pro uskutečňování a příjem volání dotyčným zákazníkem v navštíveném členském státě.2. Zákazník si může zvolit, zda uvedenou žádost podá prostřednictvím mobilního hlasového volání nebo zasláním krátké textové zprávy (SMS), v obou případech na číslo vyhrazené domovským poskytovatelem k tomuto účelu, a může si zvolit, zda informace obdrží v průběhu uvedeného volání nebo prostřednictvím SMS (v případě SMS obdrží informace bez zbytečného odkladu).3. Uvedená informační služba se poskytuje zdarma, pokud jde o podání žádosti i obdržení požadovaných informací.4. Personalizovanými cenovými informacemi uvedenými v tomto článku se rozumí poplatky použitelné v rámci tarifního programu dotčeného roamingového zákazníka pro uskutečňování a příjem volání v jakékoli navštívené síti v členském státě, v němž zákazník využívá roaming.5. Domovský poskytovatel poskytuje novým zákazníkům úplné informace o použitelných poplatcích za roaming při uzavření účastnické smlouvy. Domovský poskytovatel rovněž poskytuje svým zákazníkům aktualizace informací o použitelných roamingových poplatcích, a to v pravidelných intervalech a navíc pokaždé, když se tyto poplatky výrazně změní.Článek 8Dohled a prosazování1. Vnitrostátní regulační orgány na svém území vykonávají sledování a dohled, pokud jde o dodržování tohoto nařízení.2. Vnitrostátní regulační orgány mají pravomoc požadovat od podniků, na něž se vztahují povinnosti podle tohoto nařízení, aby jim tyto podniky poskytly veškeré informace významné pro provádění a prosazování tohoto nařízení. Uvedené podniky poskytují informace neprodleně na žádost, v časových lhůtách a s úrovní podrobnosti údajů, jaké požaduje vnitrostátní regulační orgán. Informace požadované vnitrostátním regulačním orgánem musí být přiměřené výkonu jeho úkolu.3. Vnitrostátní regulační orgány mohou z vlastního popudu zasáhnout s cílem zajistit dodržování tohoto nařízení.4. Pokud vnitrostátní regulační orgán shledá, že dochází k porušení povinností stanovených tímto nařízením, má pravomoc požadovat okamžité ukončení takového porušování.5. Vnitrostátní regulační orgány zveřejňují aktuální informace o používání tohoto nařízení způsobem, který zainteresovaným stranám umožní snadný přístup k těmto informacím.6. Vnitrostátní regulační orgány sledují vývoj velkoobchodních a maloobchodních cen za poskytování služeb hlasových a datových komunikací, včetně krátkých textových zpráv (SMS) a multimediálních zpráv (MMS), roamingovým zákazníkům, zejména v nejodlehlejších regionech Společenství, a na žádost sdělí výsledky tohoto sledování Komisi.7. Spory mezi podniky, které zajišťují sítě nebo poskytují služby elektronických komunikací, v otázkách upravených tímto nařízením podléhají vnitrostátním postupům řešení sporů zavedeným v souladu s články 20 a 21 směrnice 2002/21/ES.8. Postupy pro mimosoudní řešení sporů zavedené v souladu s článkem 34 směrnice 2002/22/ES jsou rovněž použitelné pro nevyřešené spory v otázkách upravených tímto rozhodnutím, které zahrnují zákazníky a (s výhradou použitelnosti podle vnitrostátních právních předpisů) jiné koncové uživatele.Článek 9SankceČlenské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná pro zajištění jejich provádění. Stanovené sankce musejí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí uvedená ustanovení Komisi nejpozději šest měsíců po dni vstupu tohoto nařízení v platnost a neprodleně ji uvědomí o veškerých pozdějších změnách, které se uvedených ustanovení dotýkají.Článek 10Průměrná sazba za ukončení volání v mobilní síti1. Průměrná sazba za ukončení volání v mobilní síti se stanoví v souladu s kritérii a metodikou v příloze II, a to na


text: základě informací sdělených vnitrostátními regulačními orgány v souladu s odstavci 2 a 4.2. Každý vnitrostátní regulační orgán sdělí Komisi na žádost a ve lhůtě stanovené Komisí v dotčené žádosti informace uvedené v příloze II.3. Komise pravidelně vyhlašuje v Úředním věstníku Evropské unie průměrnou sazbu za ukončení volání v mobilní síti stanovenou podle odstavců 1, 2 a 4.4. Pro účely prvního vyhlášení průměrné sazby za ukončení volání v mobilní síti po vstupu v platnost tohoto nařízení se Komise může opřít o nejnovější informace odpovídající příloze II, které byly shromážděny podle čl. 5 odst. 2 směrnice 2002/21/ES v rámci plnění jejího úkolu, kterým je sledovat provádění předpisového rámce pro elektronické komunikace z roku 2002.5. Podniky, na které se vztahují požadavky tohoto nařízení, zajistí, že jakékoli změny jimi účtovaných poplatků, které jsou nutné pro dodržení článků 3, 4 a 6, vstoupí v platnost během dvou měsíců po každém vyhlášení podle předchozích odstavců tohoto článku.6. Změny nezbytné pro přizpůsobení přílohy II technickému nebo tržnímu vývoji přijme Komise postupem uvedeným v čl. 13 odst. 3.Článek 11Změna směrnice 2002/21/ESV článku 1 směrnice 2002/21/ES se vkládá nový odstavec 5, který zní:“5. Touto směrnicí a zvláštními směrnicemi není dotčeno žádné zvláštní opatření přijaté za účelem regulace poplatků za mezinárodní roaming pro hlasová mobilní telefonní volání.“Článek 12PřezkumKomise přezkoumá fungování tohoto nařízení a podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě nejpozději dva roky ode dne jeho vstupu v platnost. Komise ve své zprávě uvede své odůvodnění, pokud jde o přetrvávající potřebnost nařízení nebo možnost jeho zrušení, s ohledem na vývoj trhu a na hospodářskou soutěž. Pro tento účel může Komise vyžadovat od členských států a vnitrostátních regulačních orgánů informace, které musí být poskytnuty bez zbytečného odkladu.Článek 13Výbor1. Komisi je nápomocen Komunikační výbor zřízený článkem 22 směrnice 2002/21/ES.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí.Lhůta stanovená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.3. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 14Oznamovací povinnostČlenské státy oznámí Komisi ve lhůtě dvou měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost vnitrostátní regulační orgány, které odpovídají za plnění úkolů podle tohoto nařízení.Článek 15ProvedeníOpatření nutná k provedení tohoto nařízení v následujících oblastech se přijímají v souladu s postupem podle čl. 13 odst. 2.Článek 16Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyněPŘÍLOHA IVelkoobchodní poplatky za uskutečňování regulovaných roamingových volání podle článku 3Úhrn velkoobchodních poplatků, které smí operátor navštívené sítě účtovat operátorovi domovské sítě roamingového zákazníka za uskutečnění regulovaného roamingového volání s původem v navštívené síti, nesmí v přepočtu na minutu překročit částku rovnající se průměrné sazbě za ukončení volání v mobilní síti, vyhlášené podle čl. 10 odst. 3 a násobené:a) dvěma, pokud se jedná o regulované roamingové volání na číslo přidělené veřejné telefonní síti v členském státě, v němž se nachází navštívená síť; nebob) třemi, pokud se jedná o regulované roamingové volání


text: na číslo přidělené veřejné telefonní síti v jiném členském státě, než je stát, ve kterém se nachází navštívená síť.Maximální poplatky stanovené v této příloze zahrnují veškeré fixní složky, jako jsou např. poplatky za sestavení spojení.PŘÍLOHA IIMetodika pro stanovení průměrné sazby za ukončení volání v mobilní síti uvedené v článku 10(1) Pro účely této přílohy se:a) „vnitrostátní váženou průměrnou sazbou za ukončení volání v mobilní síti“ rozumí průměr sazeb za ukončení volání v mobilní síti na operátora s významnou tržní silou, vážený na základě počtu aktivních účastníků na operátora s významnou tržní silou;b) „sazbou za ukončení volání v mobilní síti na operátora s významnou tržní silou“ rozumí průměrný poplatek (včetně poplatků za sestavení hovoru), přepočtený na minutu, založený na tříminutovém hovoru ve špičce, bez daně z přidané hodnoty a v národní měně dotčeného členského státu, který si každý operátor s významnou tržní silou účtuje za ukončení volání ve své mobilní síti, určený podle metodiky schválené vnitrostátním regulačním orgánem;c) „operátorem s významnou tržní silou“ rozumí operátor veřejných pozemních mobilních sítí, který byl označen za podnik s významnou tržní silou podle článku 16 směrnice 2002/21/ES na trhu pro ukončení (terminaci) volání v takové síti v dotčeném členském státě;d) „počtem aktivních účastníků na operátora s významnou tržní silou“ rozumí součet počtu vlastních aktivních účastníků každého operátora s významnou tržní silou a počtu aktivních účastníků všech ostatních mobilních poskytovatelů, kteří využívají síť operátora s významnou tržní silou pro ukončování hlasových volání pro své zákazníky;e) „aktivními účastníky“ rozumí aktivní účastníci mobilní sítě (využívající předplacené nebo následně placené služby) určení podle metodiky schválené vnitrostátním regulačním orgánem.(2) Průměrnou sazbou za ukončení volání v mobilní síti zveřejňovanou podle čl. 10 odst. 3 je průměr vnitrostátních vážených průměrných sazeb za ukončení volání v mobilní síti, který je sám vážený na základě celkového počtu aktivních účastníků v každém členském státě. Vypočte se s použitím informací uvedených v bodě (3), které byly sděleny Komisi vnitrostátními regulačními orgány v souladu s žádostí podle čl. 10 odst. 2 nebo 4.(3) Vnitrostátní regulační orgány sdělují Komisi tyto informace:a) vnitrostátní váženou průměrnou sazbu za ukončení volání v mobilní síti ab) celkový počet všech aktivních účastníků na operátora s významnou tržní silou ve svém členském státě,v každém případě k datu, který Komise pro tento účel uvede ve své žádosti.(4) V případě členských států, které používají jinou měnu než euro, Komise převede oznámené vnitrostátní vážené průměrné sazby za ukončení volání v mobilní síti na eura za použití směnného kursu vyhlášeného v Úředním věstníku Evropské unie pro datum uvedené Komisí podle bodu (3).[1] První kolo konzultací probíhalo od 20. února 2006 do 22. března 2006 a druhé kolo od 3. dubna 2006 do 12. května 2006. Výsledky jsou k dispozici na adrese http://ec.europa.eu/information_society/activities/roaming/internal_market/consultation/index_en.htm.[2] Úř. věst. C ..., ..., s. ....[3] Úř. věst. C ..., ..., s. ....[4] Úř. věst. C ..., ..., s. ....[5] Viz rozhodnutí Komise 2002/627/ES ze dne 29. července 2002, kterým se zřizuje skupina evropských regulačních orgánů pro sítě a služby elektronických komunikací (Úř. věst. L 200, 30.7.2002, s. 38), ve znění rozhodnutí Komise 2004/641/ES ze


text: dne 14. září 2004 (Úř. věst. L 293, 16.9.2004, s. 30).[6] Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33.[7] Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 7.[8] Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 21.[9] Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 51.[10] Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37.[11] Viz zejména články 14 až 16 rámcové směrnice, články 7 a 8 přístupové směrnice a články 16 a 17 směrnice o univerzální službě.[12] Doporučení Komise ze dne 11. února 2003 o relevantních trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací – C(2003) 497, Úř. věst. L 114, 8.5.2003, s. 45.[13] Pokyny Komise pro analýzu trhu a posuzování významné tržní síly podle předpisového rámce Společenství pro sítě a služby elektronických komunikací, Úř. věst. C 165, 11.7.2002, s. 6.[14] Trh č. 17 v příloze doporučení.[15] Usnesení EP 2005/2052(INI).[16] Sdělení jarnímu zasedání Evropské rady: Společně k růstu a zaměstnanosti – Nový začátek lisabonské strategie, KOM(2005) 24, 2.2.2005 a závěry předsednictví Evropské rady, 22.–23. března 2005.[17] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.


text:
 |
 52015PC0141
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví míra úpravy přímých plateb podle nařízení (EU) č. 1306/2013 v kalendářním roce 2015 /* COM/2015/0141 final - 2015/0070 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Smlouva o fungování Evropské unie stanoví
 základní pravidlo pro financování Unie, totiž že roční rozpočet Unie
 musí být v souladu s víceletým finančním rámcem.
 Aby bylo možné poskytnout
 zemědělskému odvětví podporu v případě závažných krizí
 s dopadem na zemědělskou produkci či distribuci, měla
 by být vytvořena rezerva pro případ krizí tak, že by se na
 začátku každého roku uplatnilo snížení na přímé platby prostřednictvím
 mechanismu finanční kázně, která je stanovena v článku 26
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne
 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné
 zemědělské politiky[1].
 Článek 25 tohoto nařízení stanoví, že celková výše rezervy pro
 případ krizí v odvětví zemědělství je 2 800 milionů
 EUR se stejnými ročními splátkami ve výši 400 milionů EUR (v
 cenách pro rok 2011) na období let 2014–2020 a zahrne se do okruhu 2 víceletého
 finančního rámce. Výše rezervy, která má být začleněna do návrhu
 rozpočtu Komise na rok 2016, činí 441,6 milionu EUR v běžných
 cenách a tato částka je pokryta prostřednictvím snížení přímých
 plateb uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady
 (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro
 přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci
 společné zemědělské politiky[2].
 Dále s cílem zajistit, aby částky
 určené k financování společné zemědělské politiky (SZP)
 byly v souladu s ročními dílčími stropy výdajů souvisejících s
 trhem a přímých plateb v okruhu 2, stanovenými v nařízení Rady
 (EU, EURATOM) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví
 víceletý finanční rámec na období 2014–2020[3],
 musí být mechanismus finanční kázně použit, pokud odhady financování
 přímých plateb a výdajů souvisejících s trhem naznačují, že
 roční dílčí strop okruhu 2 stanovený ve víceletém finančním
 rámci upravený o finanční převody mezi Evropským
 zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským
 zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV) bude
 překročen. Tento čistý zůstatek, který je k dispozici
 pro výdaje EZZF na rok 2016, je stanoven prováděcím nařízením Komise
 (EU) 2015/141[4]
 v souladu s článkem 16 nařízení (EU)
 č. 1306/2013 a činí 43 949 milionů EUR.
 Při přípravě návrhu
 rozpočtu na rok 2016 první odhady rozpočtu pro přímé platby a
 výdaje související s trhem ukázaly, že čistý zůstatek pro výdaje EZZF
 na rok 2016 nebude pravděpodobně překročen, a proto není
 nutná další finanční kázeň.
 Z výše uvedených důvodů Komise
 předkládá návrh na stanovení míry úpravy přímých plateb pro kalendářní
 rok 2015, která by v souladu s čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) č.
 1306/2013 měla být přijata Evropským parlamentem a Radou do 30.
 června 2015. Pokud tato míra úpravy do 30. června 2015 stanovena
 nebude, stanoví podle téhož článku dotyčnou míru Komise.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Tento návrh provádí pravidla stanovená v
 článku 26 nařízení (EU) č. 1306/2013 a článku 8
 nařízení (EU) č. 1307/2013. Předchozí


text:
konzultace se
 zúčastněnými stranami a příprava posouzení dopadů nebyly
 uplatněny.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Tento návrh stanoví míru úpravy z důvodu
 finanční kázně vyjádřenou v procentech na kalendářní rok
 2015.
 Vzhledem k tomu, že členské státy mají
 možnost provádět opožděné platby zemědělcům mimo
 platební období stanovené právními předpisy pro přímé platby a že
 míra úpravy z důvodu finanční kázně se liší podle
 kalendářního roku, částky přímých plateb, které mají být
 poskytnuty zemědělcům, by neměly být ovlivněny
 finanční kázní rozdílným způsobem v závislosti na tom, kdy
 členské státy platbu zemědělcům provádějí. Proto by v
 zájmu zajištění rovného zacházení se zemědělci měla být
 míra úpravy použita na částky přímých plateb, které mají být
 poskytnuty zemědělcům na žádosti o podporu podané pouze
 v kalendářním roce 2015, nezávisle na tom, kdy bude částka
 zemědělci skutečně vyplacena.
 V čl. 8 odst. 1
 nařízení (EU) č. 1307/2013 se stanoví, že by se míra úpravy
 použitá na přímé platby měla vztahovat pouze na přímé
 platby, které překročí částku 2 000 EUR. Bulharsko,
 Chorvatsko a Rumunsko přímé platby v kalendářním roce 2015 teprve
 zavádějí. V důsledku toho se finanční kázeň v těchto
 členských státech nepoužije.
 4. ROZPOČTOVÉ
 DŮSLEDKY
 Výpočet míry úpravy z důvodu
 finanční kázně je součástí přípravy návrhu rozpočtu na
 rok 2016.
 Výše rezervy pro případ krizí v
 odvětví zemědělství, která má být zahrnuta do návrhu
 rozpočtu Komise na rok 2016, činí 441,6 milionu EUR v běžných
 cenách. První odhady rozpočtových prostředků určených na
 přímé platby a výdaje související s trhem ukázaly, že čistý
 zůstatek, který je k dispozici pro výdaje EZZF na rok 2016,
 pravděpodobně nebude překročen.
 Celkové snížení vyplývající z uplatňování
 finanční kázně tak činí 441,6 milionu EUR. Procentní podíl míry
 úpravy z důvodu finanční kázně je 1,393041 %. Byl vypočten
 s ohledem na skutečnost, že se uplatní pouze na částky přímých
 plateb překračující 2 000 EUR na jednoho zemědělce, a
 nikoli ve všech členských státech.
 Uplatňování této míry úpravy povede ke
 snížení částek přímých plateb u rozpočtových položek, z nichž
 jsou hrazeny výdaje na žádosti o podporu podané zemědělci na
 kalendářní rok 2015 (rozpočtový rok 2016).
 5. NEPOVINNÉ PRVKY
 Kromě určení míry úpravy stanovené v
 tomto nařízení může Komise podle čl. 26 odst. 4 nařízení
 (EU) č. 1306/2013 na základě nových informací, které má k dispozici,
 rovněž přijmout prováděcí akty, kterými se tato míra
 přizpůsobí. Komise přezkoumá své odhady výdajů
 souvisejících s trhem a přímých plateb při přípravě návrhu
 na změnu návrhu rozpočtu na rok 2016 v říjnu roku 2015 a
 případně přijme přizpůsobení míry úpravy do 1.
 prosince 2015.
 2015/0070 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY,
 kterým se stanoví míra úpravy přímých
 plateb podle nařízení (EU) č. 1306/2013 v kalendářním roce
 2015
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[5],
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Článek 25 nařízení
 Evropského


text:
parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013[6] stanoví, že rezerva určená k
 poskytování dodatečné podpory pro odvětví zemědělství v
 případě závažných krizí s dopadem na zemědělskou produkci
 či distribuci musí být vytvořena tak, že se na začátku každého
 roku uplatní snížení na přímé platby prostřednictvím mechanismu
 finanční kázně uvedeného v článku 26 uvedeného nařízení.
 (2) V čl. 26 odst. 1
 nařízení (EU) č. 1306/2013 se stanoví, že s cílem zajistit dodržování
 ročních stropů stanovených v nařízení Rady (EU, Euratom) č.
 1311/2013[7]
 a určených k financování výdajů souvisejících s trhem a
 přímých plateb se musí stanovit míra úpravy přímých plateb, pokud
 odhady financování opatření financovaných v rámci uvedeného dílčího
 stropu pro daný rozpočtový rok ukazují, že platné roční stropy budou
 překročeny.
 (3) Výše rezervy pro případ
 krizí v odvětví zemědělství, která má být zahrnuta do návrhu
 rozpočtu Komise na rok 2016, činí 441,6 milionu EUR v běžných
 cenách. Aby tato částka byla pokryta, musí se na přímé platby v
 režimech podpory uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu
 a Rady (EU) č. 1307/2013[8]
 pro kalendářní rok 2015 použít mechanismus finanční kázně.
 (4) Předběžné odhady
 pro přímé platby a výdaje související s trhem, které budou stanoveny v
 návrhu rozpočtu Komise na rok 2016, ukazují, že není zapotřebí žádné
 další finanční kázně.
 (5) Podle čl. 26 odst. 2
 nařízení (EU) č. 1306/2013 musí Komise předložit Evropskému
 parlamentu a Radě návrh týkající se míry úpravy nejpozději do 31.
 března kalendářního roku, pro který se míra úpravy použije.
 (6) Obecně platí, že
 zemědělcům, kteří předkládají žádost o podporu pro
 přímé platby za jeden kalendářní rok (N), se částky vyplácejí ve
 stanovené lhůtě v daném rozpočtovém roce (N+1). Členské
 státy však mohou vyplácet zemědělcům opožděné platby za
 určitých podmínek mimo tuto lhůtu bez časového omezení. Tyto
 opožděné platby mohou spadat do pozdějšího rozpočtového roku.
 Jestliže se pro daný kalendářní rok použije finanční kázeň, míra
 úpravy by neměla být uplatněna na platby, pro které byly
 předloženy žádosti o podporu v jiných kalendářních letech nežli v
 těch, pro které se použije finanční kázeň. Proto je třeba v
 zájmu zajištění rovného zacházení se zemědělci stanovit, že míra
 úpravy se použije pouze na platby, pro něž byly předloženy žádosti
 o podporu v kalendářním roce, pro který se použije finanční
 kázeň, bez ohledu na to, kdy je platba poskytnuta
 zemědělcům.
 (7) V čl. 8 odst. 1
 nařízení (EU) č. 1307/2013 se stanoví, že míra úpravy použitá na
 přímé platby stanovená v souladu s článkem 26 nařízení (EU)
 č. 1306/2013 se vztahuje pouze na přímé platby nad 2 000 EUR
 poskytované zemědělcům v příslušném kalendářním roce.
 Ustanovení čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 dále
 stanoví, že v důsledku postupného zavádění přímých plateb se
 míra úpravy použije v případě Bulharska a Rumunska až ode dne 1.
 ledna 2016 a v případě Chorvatska ode dne 1. ledna 2022. Míra
 úpravy, která se určí podle tohoto nařízení, by se proto neměla
 použít na platby zemědělcům v těchto členských
 státech.
 (8) Podle čl. 26
 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013 může Komise do 1.
 prosince


text:
2015 na základě nových informací, které má k dispozici,
 míru úpravy stanovenou tímto nařízením přizpůsobit,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 1. Pro účely použití úpravy
 stanovené v článcích 25 a 26 nařízení (EU) č. 1306/2013
 a v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013
 se částky přímých plateb v režimech podpory uvedených v
 příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013 převyšující
 částku 2 000 EUR, které mají být poskytnuty zemědělci na žádost
 o podporu předloženou pro kalendářní rok 2015, snižují o
 1,393041 %.
 2. Snížení stanovené v odstavci
 1 se nepoužije v Bulharsku, Chorvatsku a Rumunsku.
 Článek 2
 Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým
 dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 FINANČNÍ VÝKAZ || FS/15/RB/aj 361752
 6.15.2015.1
 || DATUM: 27. 1. 2015
 1. || ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: Viz odhad rozpočtu po finanční kázni u každého níže uvedeného bodu: 05 03 01 02 (Režim jednotné platby na plochu) 05 03 01 07 (Redistributivní platba) 05 03 01 10 (Režim základní platby)* 05 03 01 11 (Platby na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí) 05 03 01 12 (Platba na oblasti s přírodními omezeními) 05 03 01 13 (Platba pro mladé zemědělce) 05 03 02 40 (Podpora na plochu pro bavlnu) 05 03 02 50 (POSEI – Podpůrné programy Evropské unie) 05 03 02 52 (POSEI – Ostrovy v Egejském moři) 05 03 02 60 (Dobrovolná podpora vázaná na produkci) 05 03 02 61 (Režim pro malé zemědělce) 05 03 10 (Rezerva na zemědělské krize) * před zohledněním účelově vázaných příjmů || PROSTŘEDKY: v milionech EUR 4 236,0 1 251,0 18 307,0 12 239,0 3,0 549,0 241,0 416,0 17,0 4 047,0 p.m. 441,6
 2. || NÁZEV: Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví míra úpravy přímých plateb podle nařízení (EU) č. 1306/2013 v kalendářním roce 2015
 3. || PRÁVNÍ ZÁKLAD: Ustanovení čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie
 4. || CÍLE: Toto nařízení stanoví míru úpravy z důvodu finanční kázně, která se použije pro částky přímých plateb převyšující částku 2 000 EUR, které mají být poskytnuty zemědělcům na žádosti o podporu předložené na kalendářní rok 2015.
 5. || FINANČNÍ DOPADY || OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) || BĚŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK 2015 (v milionech EUR) || NÁSLEDUJÍCÍ ROZPOČTOVÝ ROK 2016 (v milionech EUR)
 5.0 || VÝDAJE - FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU EU (NÁHRADY/INTERVENCE) - VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ - JINÝCH SUBJEKTŮ || –441,6 +441,6 || neuvedeno || –441,6 +441,6
 5.1 || PŘÍJMY - VLASTNÍ ZDROJE EU (DÁVKY/CLA) - VNITROSTÁTNÍ || || ||
 || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019
 5.0.1 || ODHADOVANÉ VÝDAJE || || || ||
 5.1.1 || ODHADOVANÉ PŘÍJMY || || || ||
 5.2 || METODA VÝPOČTU: Viz Poznámky
 6.0 || MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z PROSTŘEDKŮ UVEDENÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? || neuvedeno
 6.1 || MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? || neuvedeno
 6.2


text:
|| BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? || NE
 6.3 || BUDE POTŘEBA ZAČLENIT PROSTŘEDKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? || NE
 POZNÁMKY: Výpočet míry úpravy z důvodu finanční kázně je součástí přípravy návrhu rozpočtu na rok 2016. Výše rezervy pro případ krizí v odvětví zemědělství, která má být zahrnuta do návrhu rozpočtu Komise na rok 2016, činí 441,6 milionu EUR v běžných cenách. Na základě prvních odhadů rozpočtových prostředků určených na přímé platby a výdaje související s trhem nebude čistý zůstatek, který je k dispozici pro výdaje EZZF na rok 2016, pravděpodobně překročen. Celkové snížení vyplývající z uplatňování finanční kázně tak činí 441,6 milionu EUR. Procentní podíl míry úpravy z důvodu finanční kázně je 1,393041 %. Byl vypočten s ohledem na skutečnost, že se uplatní pouze na částky překračující 2 000 EUR a pro každý členský stát, s výjimkou Bulharska, Rumunska a Chorvatska. Jelikož přímé platby v Bulharsku, Rumunsku a Chorvatsku jsou v kalendářním roce 2015 v procesu postupného zavádění, finanční kázeň se v důsledku toho na tyto členské státy nepoužije. Uplatňování této míry úpravy povede ke snížení částek přímých plateb u rozpočtových položek, z nichž jsou hrazeny výdaje na žádosti o podporu podané zemědělci na kalendářní rok 2015 (rozpočtový rok 2016). Odhadované částky snížení v důsledku finanční kázně u jednotlivých rozpočtových bodů činí: 05 03 01 02 (Režim jednotné platby na plochu) 05 03 01 07 (Redistributivní platba) 05 03 01 10 (Režim základní platby) 05 03 01 11 (Platby na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí) 05 03 01 12 (Platba na oblasti s přírodními omezeními) 05 03 01 13 (Platba pro mladé zemědělce) 05 03 02 40 (Podpora na plochu pro bavlnu) 05 03 02 50 (POSEI – Podpůrné programy Evropské unie) 05 03 02 52 (POSEI – Ostrovy v Egejském moři) 05 03 02 60 (Dobrovolná podpora vázaná na produkci) 05 03 02 61 (Režim pro malé zemědělce) Celkem || v mil. EUR 31,1 12,0 212,2 128,1 0,0 5,7 3,3 4,2 0,1 44,9 p.m. 441,6
 Navrhované nařízení má rozpočtové důsledky v tom
 smyslu, že první odhady rozpočtových prostředků pro přímé
 platby (před zohledněním finanční kázně) byly sníženy o
 výše uvedené částky po použití míry úpravy navrhované v tomto návrhu
 nařízení. Požadované prostředky pro kapitolu 05 03 (Přímé
 platby), které mají být zahrnuty do návrhu rozpočtu na rok 2016, jak je
 uvedeno v bodu 1 tohoto finančního výkazu pro rozpočtové body, na
 něž se vztahuje finanční kázeň, tak zajišťují
 vytvoření částky na rezervy pro zemědělské krize.
 [1] Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549.
 [2] Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 608.
 [3] Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.
 [4] Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/141 ze dne
 29. ledna 2015, kterým se mění prováděcí nařízení (EU)
 č. 367/2014, kterým se stanoví čistý zůstatek pro výdaje
 EZZF (Úř. věst. L 24, 30.1.2015, s. 11).
 [5] Úř. věst. C , , s. .
 [6] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování
 společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení


text:
Rady
 (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES)
 č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Úř.
 věst. L 347, 20.12.2013, s. 549).
 [7] Nařízení Rady (EU, EURATOM) č. 1311/2013 ze
 dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období
 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).
 [8] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé
 platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné
 zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES)
 č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst.
 L 347, 20.12.2013, s. 608).


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52004PC0776
 Nařízení Rady kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky /* KOM/2004/0776 konecném znení */
 V Bruselu dne 06.12.2004KOM(2004)776 v konečném zněníNAŘÍZENÍ RADYkterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVADne 8. dubna 2003 zahájila Komise přezkum opatření týkajících se dovozů karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky před pozbytím jejich platnosti.Při přezkumu bylo zjištěno, že hrozí pokračování škodlivého dumpingu, a v případě zrušení opatření by byla újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství ještě vážnější.Proto se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení.NAŘÍZENÍ RADYkterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultacích s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP1. Platná opatřeníNařízením (EHS) č. 2737/90[2] uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 33 % na dovozy karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Rozhodnutím 90/480/EHS[3] přijala Komise závazky dvou hlavních vývozců týkající se výrobku, na který se daná opatření vztahují.Po odvolání závazků přijatých dvěma dotčenými čínskými vývozci uložila Komise nařízením (ES) č. 2286/94[4] prozatímní antidumpingové clo na dovozy dotčeného výrobku.Nařízením (ES) č. 610/95[5] změnila Rada nařízení (EHS) č. 2737/90 a uložila konečné clo ve výši 33 % na dovozy karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu. Po přezkumu, který byl zahájen podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení („šetření předchozího přezkumu“) byla tato opatření nařízením (ES) č. 771/98[6] prodloužena o další pětileté období.2. Současné šetřeníPo zveřejnění oznámení o blížícím se uplynutí doby platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu z ČLR[7] obdržela Komise dne 9. ledna 2003 žádost sdružení Eurometaux („žadatel“), které jménem výrobců, kteří mají většinový podíl na celkové produkci Společenství, v tomto případě více než 80 %, požadovalo provedení přezkumu opatření před pozbytím platnosti. Žádost vycházela ze skutečnosti, že uplynutí doby platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a poškozování výrobního odvětví Společenství.Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, a zahájila šetření podle čl. 11. odst. 2 základního nařízení[8].3. Žádost o prozatímní přezkumDne 25. listopadu 2003 Komise rovněž obdržela od žadatele, jenž zastupuje výrobce, kteří mají většinový podíl na celkové produkci Společenství, žádost o provedení prozatímního přezkumu.Žadatel uváděl, že se na trhu objevil nový typ výrobku, který má stejné základní fyzické i chemické vlastnosti a konečná využití jako výrobek, na který se vztahují platná nařízení týkající se dovozů karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu z ČLR. Ačkoli se na nový typ výrobku uvedená opatření nevztahují, žadatel tvrdil, že nový typ výrobku je v