text: lovných zařízení.7.5. Na základě takové žádosti může Komise pro tento členský stát postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 změnit počet dní stanovený v bodě 5.7.6. Během období řízení 2011 může členský stát přerozdělit tento dodatečný počet dní na moři mezi všechna zbývající plavidla svého loďstva, která mají oprávnění pro příslušnou skupinu lovných zařízení, nebo mezi část těchto plavidel.7.7. Členský stát nesmí během období řízení roku 2012 přerozdělit žádný dodatečný počet dní na moři získaný v důsledku trvalého ukončení činnosti, jež Komise přidělila již dříve, pokud Komise nepřijala rozhodnutí, jímž se uvedené dodatečné počty dní na moři přehodnocují na základě současných skupin lovných zařízení a omezení počtu dní na moři. Na žádost členského státu o přehodnocení počtu dní se tomuto členskému stát prozatímně povolí přerozdělit 50 % dodatečného počtu dní, dokud Komise nepřijme rozhodnutí.8. PŘIDĚLENÍ DODATEČNÝCH DNÍ NA POSÍLENÍ PŘÍTOMNOSTI VĚDECKÝCH POZOROVATELŮ8.1. Komise může členským státům přidělit na období od 1. února 2012 do 31. ledna 2013 tři dodatečné dny, kdy může být plavidlo přítomno v oblasti a mít na palubě některou ze skupin lovných zařízení uvedených v bodě 2, a to na základě programu, jehož cílem je posílit přítomnost vědeckých pozorovatelů v rámci partnerství mezi vědci a odvětvím rybolovu. Tento program se zejména zaměří na výši výmětů a složení úlovků a přesahuje požadavky na sběr údajů, jež jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 199/2008 a nařízení (ES) č. 665/2008[29] pro vnitrostátní programy.8.2. Pozorovatelé musí být nezávislí na vlastníku i veliteli plavidla a jakémkoli členu posádky.8.3. Členské státy, které si přejí využít příděly uvedené v bodě 8.1, předloží Komisi ke schválení popis svého programu na posílení přítomnosti vědeckých pozorovatelů.8.4. Na základě tohoto popisu a po konzultaci s VTHVR může Komise postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 změnit počet dní uvedený v bodě 5 pro daný členský stát a pro plavidla, oblast a lovné zařízení, na něž se vztahuje program na posílení přítomnosti pozorovatelů.8.5. Pokud Komise program na posílení přítomnosti vědeckých pozorovatelů předložený členským státem v minulosti schválila a členský stát si přeje v jeho provádění beze změn pokračovat, uvědomí Komisi o jeho pokračování čtyři týdny před začátkem období, na které se program vztahuje.KAPITOLA IV ŘÍZENÍ9. OBECNÁ POVINNOSTČlenské státy řídí nejvyšší přípustnou intenzitu rybolovu v souladu s články 26 až 35 nařízení (ES) č. 1224/2009.10. OBDOBÍ ŘÍZENÍ10.1. Členský stát může dny přítomnosti v oblasti uvedené v tabulce I rozdělit do více období řízení v délce jednoho nebo více kalendářních měsíců.10.2. Počet dní nebo hodin, kdy může být plavidlo přítomno v oblasti během určitého období řízení, stanoví podle svého uvážení dotyčný členský stát.10.3. Jestliže členský stát uděluje plavidlům oprávnění k přítomnosti v oblasti na hodiny, i nadále počítá využití dní podle bodu 3. Na žádost Komise členský stát doloží, jaká preventivní opatření přijal proti nadměrnému využívání dnů v oblasti v důsledku ukončení přítomnosti plavidla v oblasti v jiný okamžik než ke konci 24hodinového období.KAPITOLA V VÝMĚNY PŘIDĚLENÉ INTENZITY RYBOLOVU11. PŘEVOD DNÍ MEZI RYBÁŘSKÝMI PLAVIDLY PLUJÍCÍMI POD VLAJKOU ČLENSKÉHO STÁTU11.1. Členský stát může povolit rybářskému plavidlu


text: plujícímu pod jeho vlajkou převést dny, kdy má pravidlo povolení být přítomno v oblasti, na jiné plavidlo plující pod jeho vlajkou v této oblasti za předpokladu, že součin dní, který plavidlo získalo, a jeho výkonu motoru v kilowattech (kilowattdny) je nejvýše rovný součinu dní převedených převádějícím plavidlem a výkonu motoru převádějícího plavidla v kilowattech. Výkon motoru plavidel v kilowattech je výkon zapsaný pro každé plavidlo v rejstříku rybářského loďstva Unie.11.2. Součin celkového počtu dní, kdy je plavidlo přítomno v oblasti, a výkonu motoru převádějícího plavidla v kilowattech nesmí být vyšší než součin průměrného ročního počtu dní, po které převádějící plavidlo podle ověřených záznamů v lodním deníku rybolovu v letech 2001, 2002, 2003, 2004 a 2005 pobývalo v oblasti, a výkonu motoru převádějícího plavidla v kilowattech.11.3. Převod dní, jak je popsaný v bodě 10.1, se povoluje pouze mezi plavidly, která provozují rybolov v rámci téže skupiny lovných zařízení uvedených v bodě 2 a během téhož období řízení.11.4. Členské státy poskytnou Komisi na její žádost zprávy o uskutečněných převodech. Za účelem zpřístupnění těchto zpráv Komisi lze postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 přijmout podrobný tabulkový formát.12. PŘEVOD DNÍ MEZI RYBÁŘSKÝMI PLAVIDLY PLUJÍCÍMI POD VLAJKAMI RŮZNÝCH ČLENSKÝCH STÁTŮČlenské státy mohou povolit převod dní, kdy je plavidlo přítomno v oblasti, pro totéž období řízení a tutéž oblast mezi rybářskými plavidly plujícími pod jejich vlajkou za předpokladu, že se použijí obdobně body 4.2., 4.4., 5, 6 a 10. Pokud se členské státy rozhodnou povolit takový převod, oznámí Komisi před jeho uskutečněním podrobné informace o něm, včetně počtu převedených dní, intenzity rybolovu a případně souvisejících rybolovných kvót, které si mezi sebou dohodly.KAPITOLA VI OZNAMOVACÍ POVINNOSTI13. HLÁŠENÍ O INTENZITĚ RYBOLOVUČlánek 28 nařízení (ES) č. 1224/2009 se vztahuje na plavidla spadající do oblasti působnosti této přílohy. Zeměpisnou oblastí podle uvedeného článku se rozumí divize ICES VIIe.14. SHROMAŽĎOVÁNÍ PŘÍSLUŠNÝCH ÚDAJŮNa základě informací používaných pro řízení dní rybolovu během přítomnosti v oblasti, jak je stanoveno v této příloze, shromažďují členské státy za každé čtvrtletí informace o celkové intenzitě rybolovu vynaložené v dané oblasti pro vlečná zařízení a pevná zařízení a informace o intenzitě vynaložené plavidly používajícími různé druhy zařízení v oblasti, na niž se vztahuje tato příloha.15. SDĚLOVÁNÍ PŘÍSLUŠNÝCH ÚDAJŮČlenské státy zpřístupní Komisi na její žádost tabulku s údaji uvedenými v bodě 14 ve formátu stanoveném v tabulkách II a III tak, že ji zašlou na příslušnou adresu elektronické pošty, kterou Komise sdělí členským státům. Členské státy Komisi na její žádost zašlou podrobné informace o přidělené a spotřebované intenzitě, zahrnující celá období řízení v roce 2011 a 2012 nebo jejich části, ve formátu stanoveném v tabulkách IV a V.Tabulka II |Formát podávání zpráv – informace o kilowattdnech za rok |Členský stát | Lovné zařízení | Rok | Souhrnné prohlášení o intenzitě |1) | 2) | 3) | 4) |.Tabulka III |Formát údajů – informace o kilowattdnech za rok |Název pole | Maximální počet znaků/číslic | Zarovnání[30] L(doleva)/ R(doprava) | Definice a poznámky |1) Členský stát | 3 | Členský stát, v němž je plavidlo registrováno (třípísmenný

type: legislation

jurisdiction: EU


text: kód ISO) |2) Lovné zařízení | 2 | Jeden z těchto typů zařízení: BT = vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích plavidla ≥ 80 mm GN = tenatová síť < 220 mm TN = třístěnná tenatová síť nebo tenatová síť < 220 mm |3) Rok | 4 | Buď 2006 nebo 2007 nebo 2008 nebo 2009 nebo 2010 nebo 2011 nebo 2012 |4) Souhrnné prohlášení o intenzitě | 7 | R | Souhrnná výše intenzity rybolovu vyjádřená v kilowattdnech, dosažená v době od 1. ledna do 31. prosince daného roku |.Tabulka IV |Formát podávání zpráv – informace o plavidle |Členský stát | CFR | Vnější označení | Délka období řízení | Oznámené zařízení | Dny, ve kterých se smí používat oznámené/ oznámená zařízení | Dny s použitím oznámeného /oznámených zařízení | Převody dnů |Formát údajů – informace o plavidle |Název pole | Maximální počet znaků/číslic | Zarovnání[31] L(doleva)/ R(doprava) | Definice a poznámky |1) Členský stát | 3 | Členský stát, v němž je plavidlo registrováno (třípísmenný kód ISO). |2) CFR | 12 | Číslo rejstříku rybářského loďstva Unie Specifické identifikační číslo rybářského plavidla Členský stát (třípísmenný kód podle ISO) následovaný identifikační řadou (9 znaků). Pokud má řada méně než 9 znaků, je nutno z levé strany doplnit nuly. |3) Vnější označení | 14 | L | Podle nařízení (EHS) č. 1381/87 |4) Délka období řízení | 2 | L | Délka období řízení uvedená v měsících |5) Oznámená zařízení | 2 | L | Jeden z těchto typů zařízení: BT = vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích plavidla ≥ 80 mm GN = tenatová síť < 220 mm TN = třístěnná tenatová síť nebo tenatová síť < 220 mm |6) Zvláštní podmínky vztahující se na oznámené/ oznámená zařízení | 3 | L | Počet dnů, po které má plavidlo na základě přílohy IIC možnost výběru skupiny lovných zařízení, a délka oznámeného období řízení |8) Dny s použitím oznámeného /oznámených zařízení | 3 | L | Počet dní, které plavidlo skutečně strávilo v oblasti a kdy plavidlo používalo oznámené zařízení během oznámeného období řízení |9) Převod dnů | 4 | L | Pro převedené dny uveďte „– počet převedených dnů“ a pro přijaté dny uveďte „+ počet převedených dnů“ |.[1] KOM(2011) 298 v konečném znění.[2] Nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 423/2004 (Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 20–33).[3] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.[4] KOM(2011) 298 v konečném znění.[5] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.[6] Úř. věst. L 150, 30.4.2004, s. 1.[7] Úř. věst. L 345, 28.12.2005, s. 5.[8] Úř. věst. L 65, 7.3.2006, s. 1.[9] Úř. věst. L 122, 11.5.2007, s. 7.[10] Úř. věst. L 344, 20.12.2008, s. 6.[11] Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 20.[12] Nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací a


text: kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 423/2004 (Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 20–33).[13] KOM(2000) 1 v konečném znění.[14] Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3.[15] Úř. věst. L 214, 19.8.2009, s. 16.[16] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.[17] Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 1.[18] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.[19] Nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1).[20] Nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o řízení intenzity rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství (Úř. věst. L 289, 7.11.2003, s. 1).[21] Informace relevantní pro přenos údajů formátováním pevnou délkou.[22] Nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu (Úř. věst. L 223, 15.8.2006, s. 1).[23] Nařízení Rady (ES) č. 744/2008 ze dne 24. července 2008, kterým se zavádí dočasné zvláštní opatření s cílem podpořit restrukturalizaci rybářských loďstev Evropského společenství postižených hospodářskou krizí (Úř. věst. L 202, 31.7.2008, s. 1).[24] Úř. věst. L 60, 5.3.2008, s. 1.[25] Informace relevantní pro přenos údajů formátováním pevnou délkou.[26] Informace relevantní pro přenos údajů formátováním pevnou délkou.[27] Nařízení Komise (EHS) č. 1381/87 ze dne 20. května 1987, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentaci rybářských plavidel (Úř. věst. L 132, 21.5.1987, s. 9).[28] Nařízení Rady (ES) č. 744/2008 ze dne 24. července 2008, kterým se zavádí dočasné zvláštní opatření s cílem podpořit restrukturalizaci rybářských loďstev Evropského společenství postižených hospodářskou krizí (Úř. věst. L 202, 31.7.2008, s. 1).[29] Nařízení Komise (ES) č. 665/2008 ze dne 14. července 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 199/2008 o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku (Úř. věst. L 186, 15.7.2008, s. 3).[30] Informace relevantní pro přenos údajů formátováním pevnou délkou.[31] Informace relevantní pro přenos údajů formátováním pevnou délkou.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 31.8.2018
 COM(2018) 605 final
 2018/0315(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Evropské hospodářské komise OSN v pracovní skupině pro celní otázky ovlivňující přepravu a ve Výboru pro vnitrozemskou dopravu v souvislosti se zamýšleným přijetím nové Úmluvy o usnadnění postupů na hraničních přechodech pro cestující, zavazadla a cestovní zavazadla v mezinárodní železniční přepravě
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie v pracovní skupině Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN) pro celní otázky ovlivňující přepravu a případně ve Výboru pro vnitrozemskou dopravu Evropské hospodářské komise OSN v souvislosti se zamýšleným přijetím nové Úmluvy o usnadnění postupů na hraničních přechodech pro cestující, zavazadla a cestovní zavazadla v mezinárodní železniční přepravě.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Úmluva o usnadnění postupů na hraničních přechodech pro cestující, zavazadla a cestovní zavazadla v mezinárodní železniční přepravě
 Předkládaný návrh Úmluvy o usnadnění postupů na hraničních přechodech pro cestující, zavazadla a cestovní zavazadla v mezinárodní železniční přepravě (dále jen „předkládaný návrh úmluvy“) byl iniciován Organizací pro spolupráci železnic (OSJD), jejímiž členy je devět členských států Unie (Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Polsko, Rumunsko, Slovensko), a předložen vládou Ruské federace Evropské hospodářské komisi OSN.
 Úmluva s podobnou oblastí působnosti je již v platnosti. Jedná se o Mezinárodní úmluvu o usnadnění přechodu hranic pro cestující a zavazadla v železniční dopravě z roku 1952, jejímiž smluvními stranami je osm členských států Unie (Belgie, Francie, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko, Portugalsko, Rakousko a Švédsko
 1
 ). Vzhledem k různým právním a procesním obtížím nebyla změna této úmluvy za účelem její modernizace proveditelná. Mimo to spíše než přistoupení k zastaralé úmluvě z roku 1952 podpořily členské země Organizace pro spolupráci železnic myšlenku vypracování návrhu nové úmluvy v této oblasti.
 Předkládaný návrh úmluvy zahrnuje tři hlavní oblasti politiky Unie: železnice, celní oblast a acquis Unie týkající se správy hranic. Jeho cílem je urychlení a zjednodušení hraničních kontrol v osobních vlacích. Nejdůležitějšími novými prvky návrhu úmluvy jsou společné koordinované kontroly na hranicích místo dvou nebo více následných kontrol na každé straně hranice, kontroly v jedoucích vlacích, pokud to jízdní řády a zastávky vlaků umožňují, a dohoda o podrobnostech spolupráce na základě dvoustranných dohod nebo mnohostranných ujednání. Tento návrh se týká správy hranic jakožto oblasti politiky Unie. Aspektů dvou dalších oblastí politiky Unie, železnic a cel, se bude týkat samostatný návrh.
 2.2.Pracovní skupina EHK OSN pro celní otázky ovlivňující přepravu
 Pracovní skupina pro celní otázky ovlivňující přepravu působí v rámci politik Evropské hospodářské komise OSN a podléhá obecnému dohledu Výboru pro vnitrozemskou dopravu. Úlohou pracovní skupiny je iniciovat a provádět opatření zaměřená na harmonizaci a zjednodušení předpisů, pravidel a dokumentace pro postupy na hraničních přechodech týkající se různých druhů vnitrozemské dopravy.
 Unie je v pracovní skupině, jejímiž členy s hlasovacím právem jsou všechny členské státy Unie, zastoupena.
 2.3.Zamýšlený akt pracovní skupiny pro celní otázky ovlivňující přepravu
 Pracovní skupina pro celní otázky ovlivňující přepravu se v roce 2018 sejde ve dnech 12.–14. června a 16.–19. října. Na


text:
jednom ze svých zasedání má pracovní skupina přijmout rozhodnutí o potvrzení navrhované úmluvy a o jejím předání k formálnímu schválení Výboru pro vnitrozemskou dopravu, který zasedá jednou ročně v únoru.
 Zamýšlený akt se stane závazným pro smluvní strany v souladu s článkem 22 návrhu úmluvy, který stanoví: „1. Tato úmluva vstupuje v platnost po uplynutí tří měsíců ode dne, kdy pět států uložilo své ratifikační listiny, listiny o přijetí, schvalovací listiny a listiny o přistoupení. 2. Pro stát, který ratifikuje, přijme nebo schválí tuto úmluvu nebo k ní přistoupí až po uložení páté listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení, vstoupí tato úmluva v platnost po uplynutí tří měsíců ode dne, kdy tento stát uložil svou listinu o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení.“
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 3.1.Postoj Unie
 Unie sdílí cíle návrhu úmluvy a podporuje koncepci usnadnění železniční dopravy cestujících, avšak v návrhu úmluvy nevidí pro Unii či její členské státy žádnou přidanou hodnotu ani výhody. Nový návrh úmluvy neučiní stávající dvoustranné nebo mnohostranné dohody nadbytečnými a možná ani neusnadní nové dvoustranné či mnohostranné dohody, neboť návrh neobsahuje model takových dohod. Mnoho ustanovení návrhu úmluvy je nezávazné povahy a nemůže být provedeno bez uzavření samostatných ujednání mezi dotčenými stranami. Jediný účel, který by návrh úmluvy mohl prozatím mít, je sloužit jako podklad pro uzavírání budoucích mnohostranných a dvoustranných dohod.
 Z hlediska acquis EU týkajícího se správy hranic nepřináší návrh úmluvy ve své stávající podobě Unii ani jejím členským státům žádné nové či užitečné nástroje, a nemá tudíž pro ně žádnou přidanou hodnotu. Obsahuje kromě toho řadu ustanovení, která jsou z hlediska acquis EU problematická a jež by musela být pozměněna, pokud by si Unie či její členské státy v budoucnu přály k návrhu úmluvy přistoupit. Například článek 6 návrhu úmluvy by měl upřesnit, že od hraničních kontrol nelze upustit na základě vícestranných nebo dvoustranných dohod mezi státy: vzhledem k tomu, že při překročení vnějších hranic EU se uplatňuje Schengenský hraniční kodex, mohou mezinárodní dohody regulovat pouze to, jak jsou kontroly prováděny, avšak nesmí zasahovat do podstaty takových kontrol.
 Z institucionálního hlediska Unie zahrnuje návrh úmluvy záležitosti, které spadají do oblastí výlučné a sdílené pravomoci Unie. Členské státy nemohou jednotlivě přistoupit k částem návrhu úmluvy, které spadají do oblasti výlučné pravomoci Unie. Do návrhu úmluvy mělo být v souladu s obecnou linií institucionální politiky vloženo ustanovení týkající se účasti Unie jako organizace regionální hospodářské integrace, aby mohla Unie k úmluvě přistoupit.
 Přestože Unie podle všeho nemá důvody k navrhované úmluvě přistoupit, měla by v souladu s její obecnou politikou týkající se institucionálních aspektů jakákoli nová mezinárodní úmluva obsahovat ustanovení umožňující účast organizací regionální hospodářské integrace.
 Výbor pro vnitrozemskou dopravu Evropské hospodářské komise OSN může na svém 81. zasedání v únoru 2019, nebo na následujícím zasedání, s výhradou potvrzení návrhu úmluvy pracovní skupinou pro celní otázky ovlivňující přepravu, přistoupit k hlasování o přijetí úmluvy a požádat sekretariát o předání úmluvy generálnímu tajemníku OSN vystupujícímu ve funkci depozitáře. Proto je důležité zaujmout postoj Unie, aby bylo možné na tento


text:
možný scénář reagovat. V záležitostech výlučné pravomoci bude jménem Unie hlasovat Komise.
 Při přípravě návrhu úmluvy probíhaly konzultace s celou řadou odborníků z veřejného i soukromého sektoru.
 Konzultace s členskými státy byly vedeny v rámci Výboru pro celní právní předpisy (Koordinace Ženeva), přičemž jedna byla vedena společně s odborníky z Výboru pro jednotný evropský železniční prostor, s rady pro spravedlnost a vnitřní věci, s přidělenci pro dopravu a se zástupci z generálních ředitelství Komise odpovědnými za mobilitu a dopravu a za migraci a vnitřní věci (23. ledna 2017). Byly rovněž vedeny konzultace se skupinou celních odborníků.
 Další konzultace probíhaly během zasedání pracovní skupiny pro celní otázky ovlivňující přepravu a Pracovní skupiny Evropské hospodářské komise OSN pro železniční dopravu.
 Diskusím v příslušných fórech Evropské hospodářské komise OSN, sledovaným buď generálním ředitelstvím Komise odpovědným za daně a celní unii, nebo generálním ředitelstvím odpovědným za mobilitu a dopravu, předcházely koordinační činnosti mezi výše uvedenými generálními ředitelstvími a generálním ředitelstvím odpovědným za migraci a vnitřní věci, neboť návrh úmluvy se dotýká oblastí politik spadajících do příslušných oblastí působnosti uvedených tří generálních ředitelství.
 Interní koordinace, jakož i společné diskuse s členskými státy v rámci Výboru pro celní právní předpisy a skupiny celních odborníků jasně ukázaly, že na straně členských států Unie ani na straně Unie samotné není zájem k návrhu úmluvy přistoupit, neboť v žádných dotčených oblastech, tj. v oblastech politiky Unie, jíž se tento návrh zabývá, ani z institucionálního hlediska Unie nepřináší žádné výhody ani přidanou hodnotu.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Principy
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterým se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 2
 .
 4.1.2.Použití na stávající případ
 Akt, který mají pracovní skupina pro celní otázky ovlivňující přepravu a Výbor pro vnitrozemskou dopravu Evropské hospodářské komise OSN přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazným podle mezinárodního práva v souladu s článkem 22 návrhu úmluvy.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Principy
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sledujeli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lzeli jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 Pokud jde o zamýšlený akt, který sleduje najednou několik cílů nebo který má několik


text:
složek, jež jsou nerozlučně spjaty, aniž je jedna vůči druhé vedlejší, musí se hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU výjimečně zakládat na různých odpovídajících právních základech.
 4.2.2.Použití na stávající případ
 Zamýšlený akt sleduje cíle a obsahuje složky týkající se oblasti hraničních kontrol a zahrnuje kontroly cestujících a jejich dokladů. Měl by proto vycházet z čl. 77 odst. 2 písm. b) SFEU, které se týká „kontrol, jimž podléhají osoby překračující vnější hranice“.
 Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí proto tvoří následující ustanovení: čl. 77 odst. 2 písm. b) SFEU.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 77 odst. 2 písm. b) ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 2018/0315 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Evropské hospodářské komise OSN v pracovní skupině pro celní otázky ovlivňující přepravu a ve Výboru pro vnitrozemskou dopravu v souvislosti se zamýšleným přijetím nové Úmluvy o usnadnění postupů na hraničních přechodech pro cestující, zavazadla a cestovní zavazadla v mezinárodní železniční přepravě
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. b) ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Ruská federace navrhuje novou Úmluvu Evropské hospodářské komise OSN o usnadnění postupů na hraničních přechodech pro cestující, zavazadla a cestovní zavazadla v mezinárodní železniční přepravě, kterou podporuje Organizace pro spolupráci železnic (OSJD).
 (2)Pracovní skupina pro celní otázky ovlivňující přepravu působí v rámci politik EHK OSN a podléhá obecnému dohledu Výboru pro vnitrozemskou dopravu. Úlohou pracovní skupiny je iniciovat a provádět opatření zaměřená na harmonizaci a zjednodušení předpisů, pravidel a dokumentace pro postupy na hraničních přechodech týkající se různých druhů vnitrozemské dopravy.
 (3)Pracovní skupina EHK OSN pro celní otázky ovlivňující přepravu má na svém 149. zasedání ve dnech 12. až 14. června 2018, nebo na zasedání následujícím, přijmout rozhodnutí o potvrzení návrhu předkládané Úmluvy o usnadnění postupů na hraničních přechodech pro cestující, zavazadla a cestovní zavazadla v mezinárodní železniční dopravě a o jejím předání Výboru pro vnitrozemskou dopravu k formálnímu schválení.
 (4)Unie je zastoupena v pracovní skupině EHK OSN pro celní otázky ovlivňující přepravu 28 členskými státy Unie, jež jsou členy s hlasovacím právem. Ve věcech výlučné pravomoci vyjadřuje postoj EU jménem Unie a jejích členských států Komise.
 (5)V závislosti na specifických podmínkách a v zájmu jednotného vnějšího zastoupení Unie a jejích členských států může Komise vést jednání zahrnující jak pravomoci Unie, tak záležitosti, v nichž členské státy Unii pravomoci nesvěřily.
 (6)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v pracovní skupině pro celní otázky ovlivňující přepravu a Výboru pro vnitrozemskou dopravu v rámci EHK OSN, neboť navrhovaná úmluva se týká prvků souvisejících s udělováním víz, jež spadají do pravomoci Unie.
 (7)Úmluva obsahuje obecná ustanovení o organizaci hraničních kontrol osobních vlaků. Lze ji považovat za základ mnohostranných a dvoustranných dohod, bez nichž by žádný z prvků, kterými se úmluva zabývá, nemohl fungovat.
 (8)Pokud jde o členské státy Unie, mohou být takové dvoustranné


text:
dohody uzavřeny i bez navrhované úmluvy. Zdá se, že pro Rusko a některé další země zastoupené v OSJD právní rámec takovou úmluvu vyžaduje, aby bylo snazší uzavírat mnohostranné a dvoustranné dohody.
 (9)Podstata navrhované úmluvy nemá dle všeho pro členské státy Unie pozitivní ani nepříznivé dopady. Unie proto navrhovanou úmluvu nepodpoří, avšak nemá důvod zablokovat její přijetí.
 (10)Přestože se zdá, že není v zájmu Unie k navrhované úmluvě přistoupit, měla by v souladu s její obecnou politikou týkající se institucionálních aspektů jakákoli nová mezinárodní úmluva obsahovat ustanovení umožňující účast organizací regionální hospodářské integrace. Předkládaný návrh úmluvy neobsahuje ustanovení, které by Unii umožňovalo k úmluvě přistoupit.
 (11)Pokud bude vloženo ustanovení umožňující účast organizací regionální hospodářské integrace, měl by být postoj Unie v pracovní skupině EHK OSN pro celní otázky ovlivňující přepravu neutrální. V takovém případě by se Unie měla zdržet hlasování. V opačném případě by Unie měla hlasovat proti přijetí navrhované úmluvy.
 (12)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
 (13)Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
 3
 , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES
 4
 .
 (14)Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
 5
 , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES
 6
 .
 (15)Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
 7
 , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU
 8
 .
 (16)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES
 9
 ; Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.
 (17)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES
 10
 ; Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.
 (18)Pokud jde o Kypr, Bulharsko, Rumunsko a Chorvatsko, představují ustanovení tohoto rozhodnutí ustanovení vycházející ze schengenského


text:
acquis nebo s ním jinak související, ve smyslu čl. 3 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2003
 11
 , čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005
 12
 , respektive čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2011
 13
 ,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být zaujat jménem Unie během zasedání pracovní skupiny pro celní otázky ovlivňující přepravu a ve Výboru pro vnitrozemskou dopravu v rámci EHK OSN v souvislosti s novou navrhovanou Úmluvou EHK OSN o usnadnění postupů na hraničních přechodech pro cestující, zavazadla a cestovní zavazadla v mezinárodní železniční přepravě, je následující:
 V případě vložení ustanovení umožňujícího účast organizací regionální hospodářské integrace je postoj Unie k návrhu úmluvy zdržet se hlasování. V případě nevložení takovéhoto ustanovení hlasují členské státy Unie proti.
 Článek 2
 Postoj uvedený v článku 1 vyjádří členské státy Unie, jež jsou členy pracovní skupiny pro celní otázky ovlivňující přepravu a Výboru pro vnitrozemskou dopravu v rámci EHK OSN, společně.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi a členským státům.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úmluvu podepsalo, ale neratifikovalo.
 (2)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, věc C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (3)
 Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
 (4)
 Rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31).
 (5)
 Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.
 (6)
 Rozhodnutí Rady 2008/146/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1).
 (7)
 Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.
 (8)
 Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19).
 (9)
 Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).
 (10)
 Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).
 (11)
 Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).
 (12)
 Akt o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0716(01)
 Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Kanadou /* KOM/2006/0716 konecném znení - ACC 2006/0243 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 23.11.2006KOM(2006) 716 v konečném znění2006/0243 (ACC)2006/0244 (ACC)NávrhROZHODNUTÍ RADYo uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a KanadouNávrhNAŘÍZENÍ RADYo provádění dohody uzavřené ES v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV:6 dohody GATT 1994, kterým se mění a doplňuje příloha I nařízení (EHS) č. 2658/1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku(předložené Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. V souvislosti s rozšířením celní unie zavazují ustanovení článku XXIV:6 dohody GATT ES zahájit jednání se třetími zeměmi, které vlastní negociační práva v jakémkoli přistupujícím členském státě, s cílem dohodnout se na vyrovnání, jestliže výsledkem přijetí vnějšího celního režimu ES bude zvýšení cel nad úroveň, ke které se přistupující země u WTO zavázala, a brát „náležitý zřetel na snížení cel u stejných celních položek, učiněné jinými zakladateli celní unie při jejím vytvoření“.2. Dne 22. března 2004 zmocnila Rada Komisi zahájit jednání podle článku XXIV:6 dohody GATT 1994 (návrh KOM 6792/04 WTO 34).3. Jednání vedla Komise po konzultaci s výborem zřízeným článkem 133 Smlouvy a v rámci směrnic pro jednání vydaných Radou.4. Komise jednala s členy WTO vlastnícími negociační práva s ohledem na odvolání konkrétních koncesí ve vztahu k odvolání listin České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky v průběhu přistoupení k Evropskému společenství.5. Výsledkem jednání je dohoda s Kanadou.6. Tímto návrhem se Rada vyzývá, aby tuto dohodu schválila.2006/0243 (ACC)NávrhROZHODNUTÍ RADYo uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a KanadouRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s první větou čl. 300 odst. 2 prvního pododstavce této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:1. Dne 22. března 2004 zmocnila Rada Komisi zahájit jednání s některými dalšími členy WTO podle článku XXIV:6 dohody GATT 1994 v průběhu přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky k Evropskému společenství.2. Jednání vedla Komise po konzultaci s výborem zřízeným článkem 133 Smlouvy a v rámci směrnic pro jednání vydaných Radou.3. Komise ukončila jednání o dohodě mezi Evropským společenstvím a Kanadou. Uvedená dohoda by měla být schválena,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Dohoda mezi Evropským společenstvím a Kanadou s ohledem na odvolání konkrétních koncesí ve vztahu k odvolání listin České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky v průběhu přistoupení k Evropskému společenství; se jménem Společenství schvaluje.Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu(y) zmocněnou podepsat dohodu, na kterou odkazuje článek 1, zavazující Společenství.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněDohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Kanady o uzavření jednání podle čl. XXIV:6 dohody GATTV návaznosti na zahájení jednání mezi Evropskými společenstvími (ES) a vládou Kanady podle článku XXIV:6 a článku XXVIII dohody GATT 1994 o změně koncesí v listinách České republiky, Estonské


text: republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky v průběhu jejich přistoupení k ES a po oznámení ES ze dne 19. ledna 2004 pro WTO v souladu s článkem XXIV:6 dohody GATT 1994,Evropské společenství (ES) a vláda Kanady, dále jen „strany“,se dohodly na těchto ustanoveních:1. ES zahrne do své listiny, platné pro celní území Evropských společenství se 25 členskými státy, i koncese, které byly součástí předchozího seznamu CLX Evropských společenství s 15 členskými státy.2. ES dále zahrne do své listiny, platné pro celní území ES-25, koncese obsažené v příloze této dohody.3. Nejpozději do 1. března 2007 sníží ES sazby a upraví celní kvóty, jak je uvedeno v příloze.4. Tato dohoda vstupuje v platnost dnem, kdy Kanada oznámí dokončení svých náležitých vnitřních postupů, a poté, co strany dohodu podepíší.NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní, řádně zmocnění zástupci k této dohodě své podpisy.V xxx dne xxx 200__ ve dvou prvopisech, v jazyce anglickém a francouzském, přičemž obě znění mají stejnou platnost.ZA EVROPSKÉ SPOLEčENSTVÍ | ZA VLÁDU KANADY |Příloha- celní kvóta přidělená Kanadě ve výši 4624 tun vepřového masa (čísla položek v sazebníku 0203 1211, 0203 1219, 0203 1911, 0203 1913, 0203 1915, ex 0203 1955, 0203 1959, 0203 2211, 0203 2219, 0203 2911, 0203 2913, 0203 2915, ex 0203 2955 a 0203 2959), se sazbou v rámci kvóty 233-434 EUR/t- přidat 35 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES pro dělené maso domácích prasat (čísla položek v sazebníku 0203 1211, 0203 1219, 0203 1911, 0203 1913, 0203 1915, ex 0203 1955, 0203 1959, 0203 2211, 0203 2219, 0203 2911, 0203 2913, 0203 2915, ex 0203 2955 a 0203 2959), se sazbou v rámci kvóty 233-434 EUR/t- přidat 1265 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES pro zmrazené vykostěné kýty a hřbety (ex 0203 1955 a ex 0203 2955), se sazbou v rámci kvóty 250 EUR/t- přidat 49 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES pro jatečně upravená těla kuřat, čerstvá, chlazená nebo zmrazená (čísla položek v sazebníku 0207 11 10,0207 11 30, 0207 11 90,0207 12 10, 0207 12 90), se sazbou v rámci kvóty 131-162 EUR/t- přidat 4070 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES pro dělené kuřecí maso, čerstvé, chlazené nebo zmrazené (čísla položek v sazebníku 0207 13 10, 0207 13 20, 0207 13 30, 0207 13 40, 0207 13 50, 0207 13 60, 0207 13 70, 0207 14 20, 0207 14 30, 0207 14 40, 0207 14 60), se sazbou v rámci kvóty 93-512 EUR/t- přidat 1605 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES pro dělené maso drůbeže (číslo položky v sazebníku 0207 14 10), se sazbou v rámci kvóty 795 EUR/t- přidat 201 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES pro krůtí maso, čerstvé, chlazené nebo zmrazené (čísla položek v sazebníku 0207 24 10, 0207 24 90, 0207 25 10, 0207 25 90, 0207 26 10, 0207 26 20, 0207 26 30, 0207 26 40, 0207 26 50, 0207 26 60, 0207


text: 26 70, 0207 26 80, 0207 27 30, 0207 27 40, 0207 27 50, 0207 27 60, 0207 27 70), se sazbou v rámci kvóty 93-425 EUR/t- přidat 2485 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES pro dělené krůtí maso, zmrazené (čísla položek v sazebníku 0207 27 10, 0207 27 20, 0207 27 80), se sazbou v rámci kvóty 0 %- přidat 537 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES pro sušené odstředěné mléko (číslo položky v sazebníku 0402 10 19), se sazbou v rámci kvóty 475 EUR/t- otevřít celní kvótu 20000 HLT (erga omnes) pro víno (čísla položek v sazebníku 2204 2965, 2204 2975), se sazbou v rámci kvóty 8,0 EUR/hlt- otevřít celní kvótu 40000 HLT (erga omnes) pro víno (čísla položek v sazebníku 2204 2179, 2204 2180), se sazbou v rámci kvóty 10,0 EUR/hlt- otevřít celní kvótu 13810 HLT (erga omnes) pro víno (číslo položky v sazebníku 2205 9010), se sazbou v rámci kvóty 7,0 EUR/hlt- otevřít celní kvótu 2838 tun (erga omnes) pro konzervované ananasy, citrusové plody, hrušky, meruňky, třešně, broskve a jahody (čísla položek v sazebníku 2008 2011, 2008 2019, 2008 2031, 2008 2039, 2008 2071, 2008 3011, 2008 3019, 2008 3031, 2008 3039, 2008 3079, 2008 4011, 2008 4019, 2008 4021, 2008 4029, 2008 4031, 2008 4039, 2008 5011, 2008 5019, 2008 5031, 2008 5039, 2008 5051, 2008 5059, 2008 5071, 2008 6011, 2008 6019, 2008 6031, 2008 6039, 2008 6060, 2008 7011, 2008 7019, 2008 7031, 2008 7039, 2008 7051, 2008 7059, 2008 8011, 2008 8019, 2008 8031, 2008 8039, 2008 8070), se sazbou v rámci kvóty 20 %- přidat 6215 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES pro ječmen (číslo položky v sazebníku 1003 00), se sazbou v rámci kvóty 16 EUR/t- zvýšení stávajícího přídělu Kanadě o 853 tun v rámci celní kvóty ES pro pšenici obecnou (číslo položky v sazebníku 1001 9099), se sazbou v rámci kvóty 12 EUR/t- otevřít celní kvótu 242074 HLT (erga omnes) pro kukuřici (čísla položek v sazebníku 1005 9000, 1005 1090), se sazbou v rámci kvóty 0 %- otevřít celní kvótu 2058 tun (erga omnes) pro výživu pro psy a kočky (čísla položek v sazebníku 2309 1013, 2309 1015, 2309 1019, 2309 1033, 2309 1039, 2309 1051, 2309 1053, 2309 1059, 2309 1070), se sazbou v rámci kvóty 7 %- přidat 2700 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES pro přípravky používané k výživě zvířat (čísla položek v sazebníku 2309 9031, 2309 9041, 2309 9051, 2309 9095, 2309 9099), se sazbou v rámci kvóty 7 %.FINANČNÍ VÝKAZ |DATUM: 11-07-2006 |1. | ROZPOČTOVÝ OKRUH: Kapitola 10 – Zemědělské dávky | POLOŽKY: 2,302 milionu EUR |2. | NÁZEV: Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Kanadou týkající se vyrovnání, které je stanoveno článkem XXIV:6 dohody GATT 1994 |3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD Článek 133 Smlouvy |4. | CÍLE: Dosáhnout souladu s článkem XXIV:6 dohody GATT 1994 v souvislosti s rozšířením celní unie od 1. května 2004. |5. | FINANČNÍ DOPADY | OBDOBÍ 12


text: MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK [n] (v milionech EUR) | NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK [n+1] (v milionech EUR) |5.0 | VÝDAJE - FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY / INTERVENCE) - VNITROSTÁTNÍ ORGÁNY - JINÉ |5.1 | PŘÍJMY - VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY / CLA) - VNITROSTÁTNÍ | - 2.302 milionu EUR (1) |[n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE |5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY |5.2 | METODA VÝPOČTU: |6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z POLOŽEK ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | nepoužije se |6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | nepoužije se |6.2 | BUDE NUTNÝ DODATEČNÝ ROZPOČET? | NE |6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT POLOŽKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | NE |POZNÁMKY: |DŮVODOVÁ ZPRÁVA4. Bude učiněn odkaz na rozhodnutí Rady XXXX ohledně uzavření dohody s Kanadou v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV:6 dohody GATT 1994.5. Tímto návrhem nařízení Rady se provádí uvedená dohoda uzavřená Společenstvím.2006/0244 (ACC)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo provádění dohody uzavřené ES v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV:6 dohody GATT 1994, kterým se mění a doplňuje příloha I nařízení (EHS) č. 2658/1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníkuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení Rady (EHS) č. 2658/1987(1) zavedlo nomenklaturu zboží (dále jen „kombinovaná nomenklatura“) a stanovilo smluvní celní sazby společného celního sazebníku.(2) Rozhodnutím XX/XXX/ES týkajícím se uzavření dohod mezi Evropským společenstvím a Kanadou Rada jménem Společenství schválila výše uvedenou dohodu s cílem ukončit jednání zahájená podle článku XXIV:6 dohody GATT 1994.PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V příloze 7 oddílu III třetí části (Celní kvóty WTO, jež mají být otevřeny příslušnými orgány Společenství) nařízení (EHS) č. 2658/87 se mění celní kvóty a doplňují se objemy uvedené v příloze tohoto nařízení.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHAAniž jsou dotčena pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, považuje se popis produktů pouze za orientační a působnost koncesí se v rámci této přílohy určuje zněním kódů KN platných ke dni přijetí tohoto nařízení. Je-li před kódem KN uvedeno „ex“, určuje se působnost koncese současně zněním kódu KN a odpovídajícím popisem.Část třetí Přílohy s celními sazbami |Kód KN | Popis zboží | Celní sazba |0203 1211 0203 1219 0203 1911 0203 1913 0203 1915 ex02031955 0203 1959 0203 2211 0203 2219 0203 2911 0203 2913 0203 2915 ex02032955 0203 2959 | Dělené maso domácích prasat, čerstvé, chlazené nebo zmrazené, též s kostí, kromě panenské svíčkové předkládané samostatně | Celní kvóta přidělená Kanadě ve výši 4624 tun se sazbou v rámci kvóty 233-434 EUR/t |0203 1211 0203 1219 0203 1911 0203 1913 0203 1915 ex02031955 0203 1959 0203 2211 0203 2219 0203 2911 0203 2913 0203 2915 ex02032955 0203 2959 | Dělené maso domácích prasat, čerstvé, chlazené nebo zmrazené, též s kostí, kromě panenské svíčkové předkládané samostatně |


text: Provedeno nařízením Rady (ES) č. 711/2006 (Úř. věst. L 124, 11.5.2006, s. 1) |Ex02031955 ex02032955 | Vykostěné hřbety a kýty domácích prasat, čerstvé, chlazené nebo zmrazené | Provedeno nařízením Rady (ES) č. 711/2006 (Úř. věst. L 124, 11.5.2006, s. 1) |0207 1110 0207 1130 0207 1190 0207 1210 0207 1290 | Jatečně upravená těla kuřat, čerstvá, chlazená nebo zmrazená | Provedeno nařízením Rady (ES) č. 711/2006 (Úř. věst. L 124, 11.5.2006, s. 1) |0207 1310 0207 1320 0207 1330 0207 1340 0207 1350 0207 1360 0207 1370 0207 1420 0207 1430 0207 1440 0207 1460 | Dělené kuřecí maso, čerstvé, chlazené nebo zmrazené | Provedeno nařízením Rady (ES) č. 711/2006 (Úř. věst. L 124, 11.5.2006, s. 1) |0207 1410 | Vykostěné dělené maso drůbeže druhu Gallus domesticus, zmrazené | Provedeno nařízením Rady (ES) č. 711/2006 (Úř. věst. L 124, 11.5.2006, s. 1) |0207 2410 0207 2490 0207 2510 0207 2590 0207 2610 0207 2620 0207 2630 0207 2640 0207 2650 0207 2660 0207 2670 0207 2680 0207 2730 0207 2740 0207 2750 0207 2760 0207 2770 | Krůtí maso, čerstvé, chlazené nebo zmrazené | Provedeno nařízením Rady (ES) č. 711/2006 (Úř. věst. L 124, 11.5.2006, s. 1) |0207 2710 0207 2720 0207 2780 | Dělené krůtí maso, zmrazené Vykostěné Půlky nebo čtvrtky Jiné | Provedeno nařízením Rady (ES) č. 711/2006 (Úř. věst. L 124, 11.5.2006, s. 1) |0402 1019 | Sušené odstředěné mléko | Přidat 537 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES se sazbou v rámci kvóty 475 EUR/t |2204 2965 2204 2975 | Víno z čerstvých hroznů (jiné než šumivé víno a jakostní víno produkované v určitých oblastech) o skutečném obsahu alkoholu nejvýše 13 % objemových, v nádobách o obsahu převyšujícím 2 litry | Otevřít celní kvótu 20 000 HLT (erga omnes) se sazbou v rámci kvóty 8,0 EUR/hlt |2204 2179 2204 2180 | Víno z čerstvých hroznů (jiné než šumivé víno a jakostní víno produkované v určitých oblastech) o skutečném obsahu alkoholu nejvýše 13 % objemových, v nádobách o obsahu nejvýše 2 litry | Otevřít celní kvótu 40 000 HLT (erga omnes) se sazbou v rámci kvóty 10,0 EUR/hlt |2205 9010 | Vermut a ostatní víno z čerstvých hroznů, připravené pomocí aromatických bylin nebo jiných aromatických látek, o skutečném obsahu alkoholu nejvýše 18 % objemových, v nádobách o obsahu převyšujícím 2 litry | Otevřít celní kvótu 13 810 HLT se sazbou v rámci kvóty 7,0 EUR/hlt |2008 2011 2008 2019 2008 2031 2008 2039 2008 2071 2008 3011 2008 3019 2008 3031 2008 3039 2008 3079 2008 4011 2008 4019 2008 4021 2008 4029 2008 4031 2008 4039 2008 5011 2008 5019 2008 5031 2008 5039 2008 5051 2008 5059 2008 5071 2008 6011 2008 6019 2008 6031 2008 6039 2008 6060 2008 7011 2008 7019 2008 7031 2008 7039 2008 7051 2008 7059 2008 8011 2008 8019 2008 8031 2008 8039 2008 8070 | Konzervované ananasy, citrusové plody, hrušky, meruňky, třešně, broskve a jahody | Provedeno nařízením Rady (ES) č. 711/2006 (Úř. věst. L 124,


text: 11.5.2006, s. 1) |1003 00 | Ječmen | Provedeno nařízením Rady (ES) č. 711/2006 (Úř. věst. L 124, 11.5.2006, s. 1) |1001 9099 | Pšenice obecná | Zvýšení stávajícího přídělu Kanadě o 853 tun v rámci celní kvóty ES, se sazbou v rámci kvóty 12 EUR/t |1005 9000 1005 1090 | Kukuřice | Provedeno nařízením Rady (ES) č. 711/2006 (Úř. věst. L 124, 11.5.2006, s. 1) |2309 1013 2309 1015 2309 1019 2309 1033 2309 1039 2309 1051 2309 1053 2309 1059 2309 1070 | Výživa pro psy a kočky | Provedeno nařízením Rady (ES) č. 711/2006 (Úř. věst. L 124, 11.5.2006, s. 1) |2309 9031 2309 9041 2309 9051 2309 9095 2309 9099 | Přípravky používané k výživě zvířat | Otevřít celní kvótu 2700 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES, se sazbou v rámci kvóty 7 % |Pro všechny uvedené položky a kvóty platí přesný popis celního sazebníku pro ES-15.[1] Úř. věst. C , , s. .


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 11.9.2019
 COM(2019) 410 final
 2019/0191(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Generální radě Světové obchodní organizace k přijetí rozhodnutí o prodloužení výjimky WTO umožňující rozvojovým členským zemím poskytovat preferenční sazební zacházení pro produkty z nejméně rozvinutých zemí
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat v Generální radě Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“) v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí o prodloužení výjimky WTO umožňující rozvojovým členským zemím poskytovat preferenční sazební zacházení pro nejméně rozvinuté země.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše
 Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše (dále jen „Dohoda o WTO“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1995.
 Evropská unie je smluvní stranou této dohody.
 2.2.Konference ministrů a Generální rada Světové obchodní organizace
 Podle čl. IV odst. 1 Dohody o WTO je Konference ministrů oprávněna přijímat rozhodnutí ve všech otázkách vztahujících se ke všem mnohostranným obchodním dohodám.
 Podle čl. IV odst. 2 Dohody o WTO vykonává v období mezi zasedáními Konference ministrů její funkce Generální rada.
 Podle čl. IX odst. 1 přijímá WTO obvykle rozhodnutí cestou konsensu.
 2.3.Zamýšlený akt Generální rady WTO
 Podle čl. IX odst. 3 Dohody o WTO může být člen za výjimečných okolností zproštěn některého ze závazků.
 V návaznosti na žádost Chile, Číny, Indie, Thajska a Turecka (dále jen „spolupředkladatelé“) má Generální rada WTO v souladu s čl. IX odst. 3 a 4 Dohody o WTO přijmout rozhodnutí o prodloužení platnosti stávající výjimky umožňující rozvojovým členským zemím poskytovat preferenční sazební zacházení pro nejméně rozvinuté země (dále jen „zamýšlený akt“).
 Platnost stávající výjimky pro nejméně rozvinuté země skončila dne 30. června 2019. Účelem zamýšleného aktu je proto prodloužit platnost výjimky na období od 1. července 2019 do 30. června 2029.
 Zamýšlený akt se stane závazným pro členy WTO v souladu s čl. IX odst. 3, jakož i s čl. II odst. 2 Dohody o WTO, který stanoví: „Dohody a související právní nástroje, zahrnuté do příloh 1, 2 a 3 [...], tvoří nedílnou součást této Dohody a jsou závazné pro všechny Členy“.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Spolupředkladatelé požádali o prodloužení stávající výjimky WTO z jejich závazků podle čl. I odst. 1 GATT 1994 umožňující rozvojovým členským zemím poskytovat od 1. července 2019 do 30. června 2029 preferenční sazební zacházení produktům z nejméně rozvinutých zemí, které jako takové označila Organizace spojených národů, aniž by se tyto celní sazby musely rozšířit na obdobné produkty z jiných členských zemí.
 Spolupředkladatelé předložili žádost podle čl. IX odst. 3 a 4 Dohody o WTO. Žádost odůvodnili obzvláštní zranitelností nejméně rozvinutých zemí a specifickými strukturálními obtížemi, s nimiž se tyto země potýkají v globální ekonomice, jakož i tím, že je důležité zlepšit jejich účinné zapojení do mnohostranného obchodního systému díky poskytnutí smysluplného přístupu na trh, který podpoří diverzifikaci jejich výrobní a vývozní základny.
 Půjde o druhé prodloužení výjimky pro preferenční sazební zacházení pro nejméně rozvinuté země, která byla poprvé poskytnuta dne 15.


text:
června 1999 do 30. června 2009
 1
 a poté byla dne 27. května 2009 prodloužena do 30. června 2019
 2
 .
 Prodloužení výjimky by nemělo nepříznivý vliv ani na ekonomiku Unie, ani na obchodní vztahy se zeměmi využívajícími tuto výjimku. Unie poskytuje nejméně rozvinutým zemím plný bezcelní a bezkvótový přístup prostřednictvím své iniciativy „Vše kromě zbraní“ a podporuje úsilí ostatních členů WTO, včetně rozvojových zemí, o poskytování preferenčního sazebního zacházení pro nejméně rozvinuté země. Unie se dále domnívá, že k tomu, aby rozvojové země mohly toto preferenční zacházení poskytovat, je nezbytný právní nástroj, jelikož zmocňovací ustanovení WTO umožňuje poskytování pouze rozvinutým členským zemím.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 3
 .
 4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Generální rada WTO je orgán zřízený dohodou, konkrétně Dohodou o WTO.
 Akt, který má Generální rada přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazným podle mezinárodního práva v souladu s čl. II odst. 2 a čl. IX odst. 3 Dohody o WTO.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sleduje‐li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze‐li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Jelikož tento akt Generální rady WTO bude provádět ustanovení dohody o WTO s ohledem na výjimky, je vhodné jej po přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2019/0191 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Generální radě Světové obchodní organizace k přijetí rozhodnutí o prodloužení výjimky WTO umožňující rozvojovým členským zemím poskytovat preferenční sazební zacházení pro produkty z nejméně rozvinutých zemí
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl.


text:
218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše (dále jen „Dohoda o WTO“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1995.
 (2)Podle čl. II odst. 2 Dohody o WTO „[d]ohody a související právní nástroje, zahrnuté do příloh 1, 2 a 3 (dále uváděné jako „Mnohostranné obchodní dohody“), tvoří nedílnou součást této Dohody a jsou závazné pro všechny Členy“.
 (3)Podle čl. IX odst. 3 může za výjimečných okolností Konference ministrů rozhodnout o zproštění člena některého ze závazků, které mu jsou uloženy Dohodou o WTO nebo některou z mnohostranných obchodních dohod.
 (4)V čl. IX odst. 3 a 4 Dohody o WTO jsou stanoveny postupy pro poskytování výjimek týkajících se mnohostranných obchodních dohod uvedených v přílohách 1A, 1B nebo 1C Dohody o WTO a přílohách těchto dohod.
 (5)Podle čl. IV odst. 1 Dohody o WTO je Konference ministrů oprávněna přijímat rozhodnutí ve všech otázkách vztahujících se ke všem mnohostranným obchodním dohodám.
 (6)Podle čl. IV odst. 2 Dohody o WTO vykonává v období mezi zasedáními Konference ministrů WTO její funkce Generální rada. Podle čl. IX odst. 1 přijímá WTO obvykle rozhodnutí cestou konsensu.
 (7)Dne 15. června 1999 členové WTO udělili zproštění závazků podle čl. I odst. 1 GATT 1994 v nezbytném rozsahu, aby bylo možné rozvojovým členským zemím poskytovat do 30. června 2009 preferenční sazební zacházení pro produkty z nejméně rozvinutých zemí, které jako takové označila Organizace spojených národů, aniž by se tyto celní sazby musely rozšířit na obdobné produkty. Dne 27. května 2009 rozšířili členové WTO tuto výjimku na období od 1. července 2009 do 30. června 2019.
 (8)V souladu s čl. IX odst. 3 a 4 Dohody o WTO předložily Chile, Čína, Indie, Thajsko a Turecko (dále jen „spolupředkladatelé“) žádost, aby Generální rada přijala rozhodnutí o prodloužení stávající výjimky WTO umožňující rozvojovým členským zemím poskytovat od 1. července 2019 do 30. června 2029 preferenční sazební zacházení pro produkty z nejméně rozvinutých zemí.
 (9)Spolupředkladatelé žádost odůvodnili obzvláštní zranitelností nejméně rozvinutých zemí a specifickými strukturálními obtížemi, s nimiž se tyto země potýkají v globální ekonomice, jakož i tím, že je důležité zlepšit jejich účinné zapojení do mnohostranného obchodního systému díky poskytnutí smysluplného přístupu na trh, který podpoří diverzifikaci jejich výrobní a vývozní základny.
 (10)Prodloužení výjimky by nemělo nepříznivý vliv ani na ekonomiku Unie, ani na její obchodní vztahy se zeměmi využívajícími tuto výjimku. Unie navíc poskytuje nejméně rozvinutým zemím bezcelní a bezkvótový přístup na trh v rámci režimu „Vše kromě zbraní“ a podporuje ostatní členy WTO, kteří nejméně rozvinutým zemím rovněž poskytují obchodní preference.
 (11)Je vhodné stanovit postoj, který má Evropská komise jménem Unie zaujmout v Generální radě WTO na podporu žádosti spolupředkladatelů o prodloužení výjimky v souladu s čl. 218 odst. 9 SFEU, jelikož prodloužení výjimky bude pro členy WTO závazné,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postojem, který má Evropská komise zaujmout jménem Unie v Generální radě Světové obchodní organizace, je podpořit prodloužení výjimky WTO umožňující rozvojovým členským zemím poskytovat od 1. července 2019 do 30. června 2029 preferenční


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 13.1.2021
 COM(2021) 6 final
 2021/0002(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Smíšeného výboru EU a zemí společného tranzitního režimu zřízeného Úmluvou o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987, pokud jde o změny uvedené úmluvy
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru EU a zemí společného tranzitního režimu
 1
 pro společný tranzitní režim (dále jen „smíšený výbor“) v souvislosti s předpokládaným přijetím rozhodnutí, kterým se mění dodatky k Úmluvě o společném tranzitním režimu
 2
 ze dne 20. května 1987 (dále jen „úmluva“).
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Úmluva
 Cílem úmluvy je usnadnit pohyb zboží mezi Evropskou unií a ostatními zeměmi, které jsou smluvními stranami úmluvy. Rozšiřuje celní tranzitní režim Unie
 3
 na smluvní strany úmluvy jiné než Evropská unie a stanoví povinnosti obchodníků a celních orgánů týkající se zboží přepravovaného v rámci tohoto režimu z území jedné smluvní strany na území druhé smluvní strany. Úmluva vstoupila v platnost dne 1. ledna 1988.
 Evropská unie je smluvní stranou úmluvy. Dalšími smluvními stranami jsou Island, Republika Severní Makedonie, Norské království, Republika Srbsko, Švýcarská konfederace a Turecká republika. Tyto země jsou v Úmluvě uvedeny jako země společného tranzitního režimu.
 2.2.Smíšený výbor
 Smíšený výbor byl zřízen proto, aby spravoval úmluvu a zajišťoval její řádné provádění. Výbor přijímá formou rozhodnutí změny dodatků k úmluvě.
 Rozhodnutí smíšeného výboru se přijímají ve vzájemné shodě
 4
 smluvních stran, jak stanoví čl. 14 odst. 2 úmluvy.
 2.3.Zamýšlený akt smíšeného výboru
 Počátkem roku 2021 má smíšený výbor písemným postupem přijmout rozhodnutí týkající se změny dodatků I a III k úmluvě (dále jen „zamýšlený akt“).
 Účelem zamýšleného aktu je sladit úmluvu s ustanoveními celního kodexu Unie
 5
 a jeho aktu v přenesené pravomoci a prováděcího aktu, pokud jde o režim tranzitu a celní status zboží Unie, jakož i provést nezbytné změny v dodatcích k úmluvě po vystoupení Spojeného království z Unie
 6
 a přistoupení Spojeného království k úmluvě. Změny jsou následující:
 Článek 311 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447
 7
 (dále jen „prováděcí akt“), který stanoví žádost o převod vymáhání celního dluhu, byl v září 2019 pozměněn
 8
 . Změna stanoví pravidla pro žádost o převod vymáhání dluhu v případě, kdy celní orgán země, která se účastní tranzitní operace, získá důkaz, že k událostem, které vedly ke vzniku dluhu, došlo na jeho území. V těchto případech by tento orgán měl požádat zemi odeslání, aby mu předala odpovědnost za zahájení řízení o vymáhání celního dluhu. Země odeslání by měla ve stanovené lhůtě potvrdit, zda předává pravomoc k zahájení řízení o vymáhání celního dluhu žádajícímu celnímu orgánu. Článek 50 dodatku I k úmluvě, který odráží znění článku 311 prováděcího aktu, by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn.
 Příloha 72-04 prováděcího aktu, která popisuje záložní postup pro tranzit Unie, byla pozměněna a používá se od 30. června 2020
 9
 . Aby se zajistila větší flexibilita záložního postupu pro tranzit a snížil objem formalit a nákladů vznikajících celním orgánům, byla platnost


text:
osvědčení o souborné jistotě a osvědčení o zproštění povinnosti poskytnout jistotu v listinné podobě prodloužena. Článek 79 dodatku I k úmluvě a bod 19.3 kapitoly III přílohy II dodatku I k úmluvě, který odráží znění bodu 19.3 kapitoly III části I přílohy 72-04 prováděcího aktu, by měly být odpovídajícím způsobem změněny.
 Až se celní kodex Unie přestane používat na Spojené království a ve Spojeném království s výjimkou Severního Irska, přistoupí Spojené království k úmluvě jako samostatná smluvní strana
 10
 a začne se používat Protokol o Irsku/Severním Irsku připojený k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii
 11
 . Úmluva obsahuje odkazy na členské státy EU, země společného tranzitního režimu a příslušné kódy zemí. Proto je nezbytné učinit příslušné změny dodatku III k úmluvě s cílem rozlišit Spojené království s ohledem na Severní Irsko a uvést, že se celní kodex Unie, zejména pokud jde o ustanovení o jistotě, použije na Severní Irsko.
 Postoj EU k návrhu rozhodnutí smíšeného výboru týkajícího se dalších změn úmluvy vychází z pravidel EU, na kterých se již dohodla Rada (zejména v rámci ustanovení aktu v přenesené pravomoci a prováděcího aktu k celnímu kodexu Unie). Obsah týkající se uplatňování Protokolu o Irsku/Severním Irsku je v souladu s uvedeným protokolem.
 Zamýšlený akt se pro smluvní strany stane závazným v souladu s článkem 2 uvedeného rozhodnutí, které stanoví jeho vstup v platnost v den přijetí.
 Ustanovení týkající se platnosti osvědčení o souborné jistotě a osvědčení o zproštění povinnosti poskytnout jistotu v listinné podobě by se měla použít se zpětnou působností od 30. června 2020. Ručitelům by měly být podle práva Unie a úmluvy poskytnuty rovnocenné podmínky. Prodloužená platnost osvědčení má již v celních předpisech Unie účinnost od 30. června 2020.
 Ustanovení týkající se uplatňování Protokolu o Irsku/Severním Irsku se použijí od okamžiku, kdy se celní kodex Unie přestane používat na Spojené království a ve Spojeném království s výjimkou Severního Irska, kde se celní kodex Unie bude po uvedeném datu i nadále používat, a Spojené království přistoupí k úmluvě jako samostatná smluvní strana.
 V souladu s čl. 15 odst. 3 úmluvy uvádějí smluvní strany rozhodnutí o změně úmluvy v účinnost v souladu se svými právními předpisy.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Navrhovaný postoj, který má být zaujat jménem Unie, spočívá v provedení změn dodatku I a III k úmluvě s cílem sladit je s těmito ustanoveními:
 ·s celními předpisy Unie upravujícími tranzitní režim Unie, a zejména s pozměněným článkem 311 prováděcího aktu, který stanoví žádost o převod vymáhání celního dluhu, a s přílohou 72-04 prováděcího aktu, pokud jde o platnost osvědčení o souborné jistotě a osvědčení o zproštění povinnosti poskytnout jistotu v listinné podobě, která se používají v rámci záložního postupu,
 ·s uplatňováním Protokolu o Irsku/Severním Irsku, a zejména s cílem v případě potřeby rozlišit Spojené království s ohledem na Severní Irsko.
 Navrhovaný postoj je v souladu se společnou obchodní politikou.
 Navrhované změny úmluvy by zajistily plné sladění úmluvy se stávajícími právními předpisy Unie, a tudíž


text:
vytvoření jednotných podmínek pro důsledné provádění ustanovení týkajících se tranzitu Unie a společného tranzitního režimu, čímž by vedly k vytvoření podstatných a hmatatelných výhod jak pro obchodníky, tak pro celní správy.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, jimiž se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 V čl. 15 odst. 3 úmluvy je stanoveno, že Smíšený výbor EU a zemí společného tranzitního režimu přijímá změny dodatků k úmluvě formou rozhodnutí.
 4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Smíšený výbor je orgán zřízený dohodou, konkrétně Úmluvou o společném tranzitním režimu.
 Rozhodnutí, které má smíšený výbor přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude v souladu s čl. 15 odst. 3 a článkem 20 úmluvy závazný podle mezinárodního práva.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec úmluvy.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Hlavní účel a obsah zamýšleného aktu souvisejí s cílem zajistit účinné postupy na hraničních přechodech ve vztahu ke zboží. Hlavní účel a obsah zamýšleného aktu se tudíž týká společné obchodní politiky.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 207 SFEU.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 207 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Jelikož se aktem smíšeného výboru změní úmluva a její dodatky, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2021/0002 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Smíšeného výboru EU a zemí společného tranzitního režimu zřízeného Úmluvou o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987, pokud jde o změny uvedené úmluvy
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Úmluva o společném tranzitním režimu
 12
 (dále jen „úmluva“) byla uzavřena mezi Evropským hospodářským společenstvím, Rakouskou republikou, Finskou republikou, Islandskou republikou, Norským královstvím, Švédským královstvím a Švýcarskou konfederací dne 20. května 1987 a vstoupila v platnost dne 1. ledna 1988.
 (2)Podle čl. 15 odst. 3 písm. a) úmluvy může smíšený výbor, který byl danou úmluvou zřízen, přijímat formou rozhodnutí změny dodatků k úmluvě.
 (3)Smíšený výbor má počátkem roku 2021 přijmout rozhodnutí


text:
o změně dodatků I a III k úmluvě.
 (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat v rámci smíšeného výboru, jelikož rozhodnutí o změně dodatků I a III k úmluvě bude pro Unii závazné.
 (5)Článek 311 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447
 13
 (dále jen „prováděcí akt“), který stanoví žádost o převod vymáhání celního dluhu, byl pozměněn
 14
 . Podle nových odstavců 3 a 4 by v případě, kdy celní orgán země, která se účastní tranzitní operace, získá důkaz, že k událostem, které vedly ke vzniku celního dluhu, došlo na jeho území, tento orgán měl požádat zemi odeslání, aby mu předala odpovědnost za zahájení řízení o vymáhání celního dluhu. Země odeslání by měla ve stanovené lhůtě potvrdit, zda předává pravomoc k zahájení řízení o vymáhání celního dluhu žádajícímu celnímu orgánu. Článek 50 dodatku I k úmluvě, který odráží ustanovení článku 311 prováděcího aktu, by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn.
 (6)Příloha 72-04 prováděcího aktu, která popisuje záložní postup pro tranzit Unie, byla pozměněna
 15
 . Aby se zajistila větší flexibilita záložního postupu pro tranzit a snížil objem formalit a nákladů vznikajících celním orgánům, byla platnost osvědčení o souborné jistotě a osvědčení o zproštění povinnosti poskytnout jistotu v listinné podobě prodloužena. Článek 79 dodatku I k úmluvě a bod 19.3 kapitoly III přílohy II dodatku I k úmluvě, který odráží znění bodu 19.3 kapitoly III části I přílohy 72-04 prováděcího aktu, by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
 (7)Až se celní kodex Unie přestane používat na Spojené království a ve Spojeném království s výjimkou Severního Irska, přistoupí Spojené království k úmluvě jako samostatná smluvní strana
 16
 a začne se používat Protokol o Irsku/Severním Irsku k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii
 17
 . Úmluva obsahuje odkazy na názvy členských států EU a zemí společného tranzitního režimu a příslušné kódy zemí. Proto je nezbytné učinit příslušné změny dodatku III k úmluvě a uvést, že Spojené království je zemí společného tranzitního režimu a že se celní kodex Unie, zejména pokud jde o ustanovení o jistotě, použije na Severní Irsko,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být zaujat jménem Unie buď na 33., nebo na následujícím zasedání smíšeného výboru, nebo písemným postupem, pokud jde o změny dodatků k uvedené úmluvě, vychází z návrhu rozhodnutí smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Drobné změny návrhu rozhodnutí smíšeného výboru mohou zástupci Unie ve smíšeném výboru odsouhlasit bez dalšího rozhodnutí Rady.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Země společného tranzitního režimu.
 (2)
 Úř. věst. L 226, 13.8.1987, s. 2.
 (3)
 Články 226 a 227 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).
 (4)
 Žádná ze smluvních stran nevznesla námitku.
 (5)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).


text:
(6)
 Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 7.
 (7)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).
 (8)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1394 ze dne 10. září 2019, kterým se mění a opravuje prováděcí nařízení (EU) 2015/2447, pokud jde o některá pravidla týkající se dohledu za účelem propuštění do volného oběhu a výstupu z celního území Unie (Úř. věst. L 234, 11.9.2019, s. 1).
 (9)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/893 ze dne 29. června 2020, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/2447, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 206, 30.6.2020, s. 8).
 (10)
 Rozhodnutí č. 1/2018 Smíšeného výboru EU-CTC ze dne 4. prosince 2018 pokud jde o výzvu, aby Spojené království přistoupilo k Úmluvě o společném tranzitním režimu [2018/1987] (Úř. věst. L 317, 14.12.2018, s. 47).
 (11)
 Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 102.
 (12)
 Úř. věst. L 226, 13.8.1987, s. 2.
 (13)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).
 (14)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1394 ze dne 10. září 2019, kterým se mění a opravuje prováděcí nařízení (EU) 2015/2447, pokud jde o některá pravidla týkající se dohledu za účelem propuštění do volného oběhu a výstupu z celního území Unie (Úř. věst. L 234, 11.9.2019, s. 1).
 (15)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/893 ze dne 29. června 2020, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/2447, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 206, 30.6.2020, s. 8).
 (16)
 Rozhodnutí č. 1/2018 Smíšeného výboru EU-CTC ze dne 4. prosince 2018 pokud jde o výzvu, aby Spojené království přistoupilo k Úmluvě o společném tranzitním režimu [2018/1987] (Úř. věst. L 317, 14.12.2018, s. 47).
 (17)
 Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 102.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 13.1.2021
 COM(2021) 6 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Smíšeného výboru EU a zemí společného tranzitního režimu zřízeného Úmluvou o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987, pokud jde o změny uvedené úmluvy
 NÁVRH
 ROZHODNUTÍ č. .../2021 Smíšeného výboru EU-CTC zřízeného Úmluvou o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987
 ze dne .....2021
 o změně dodatků I a III k uvedené úmluvě
 SMÍŠENÝ VÝBOR EU-CTC,
 s ohledem na Úmluvu o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987, a zejména na čl. 15 odst. 3 písm. a) této úmluvy,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Podle čl. 15 odst. 3 písm. a) Úmluvy o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987
 1
 (dále jen „úmluva“)


text:
smíšený výbor zřízený uvedenou úmluvou přijímá formou rozhodnutí změny dodatků k úmluvě.
 (2)Článek 311 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447
 2
 , který stanoví žádost o převod vymáhání celního dluhu, byl změněn
 3
 . Podle nových odstavců 3 a 4 by v případě, kdy celní orgán země zapojené do tranzitní operace získá důkaz, že k událostem, které vedly ke vzniku celního dluhu, došlo na jeho území, tento orgán měl požádat zemi odeslání, aby mu předala odpovědnost za zahájení řízení o vymáhání celního dluhu. Země odeslání by měla ve stanovené lhůtě potvrdit, zda předává pravomoc k zahájení řízení o vymáhání celního dluhu žádajícímu celnímu orgánu. Článek 50 dodatku I k úmluvě, který odráží ustanovení článku 311 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447, by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn.
 (3)Příloha 72-04 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447, která popisuje záložní postup pro tranzit Unie, byla pozměněna
 4
 a používá se od 30. června 2020. Aby se zajistila větší flexibilita záložního postupu pro tranzit a snížil objem formalit a nákladů vznikajících celním orgánům, byla podle pozměněného bodu 19.3 kapitoly III prodloužena platnost osvědčení o souborné jistotě a osvědčení o zproštění povinnosti poskytnout jistotu v listinné podobě stanovených v příloze 72-04 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447. Článek 79 dodatku I k úmluvě a bod 19.3 kapitoly III přílohy II dodatku I k úmluvě, který odráží znění bodu 19.3 kapitoly III části I přílohy 72-04 výše uvedeného prováděcího nařízení, by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. Změna by se rovněž měla použít od 30. června 2020, aby byly ručitelům podle celních předpisů Unie a úmluvy poskytnuty rovnocenné podmínky.
 (4)Tiskopisy závazků ručitele jsou stanoveny v přílohách C1, C2, C4, C5 a C6 dodatku III k úmluvě. Tyto tiskopisy uvádějí seznam členských států Unie a ostatních smluvních stran úmluvy. Rozhodnutí č. 2/2018
 5
 Smíšeného výboru EU-CTC odstraňuje odkazy na Spojené království jakožto členský stát Unie a vkládá odkaz na Spojené království jakožto zemi společného tranzitního režimu ode dne, kdy nabude účinnosti přistoupení Spojeného království jakožto samostatné smluvní strany. Kromě toho by však v důsledku uplatňování Protokolu o Irsku/Severním Irsku
 6
 mělo být Severní Irsko v případě operací tranzitu Unie uvedeno na seznamu způsobem, ze kterého vyplývá, že jakákoli jistota platná v členských státech EU musí platit také v Severním Irsku.
 (5)V důsledku uplatňování Protokolu o Irsku/Severním Irsku a v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 471/2009
 7
 byl zaveden nový kód „XI“
 8
 , aby se rozlišilo Spojené království s ohledem na Severní Irsko. Používání kódů zemí vymezených v příloze A2 a příloze B1 dodatku III k úmluvě by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
 (6)Aby se zajistilo správné uplatňování nového kódu „XI“, měly by všechny údaje v úmluvě ve vztahu k používání kódů zemí odkazovat na přílohu A2 nebo přílohu B1 dodatku III k úmluvě.
 (7)Rozhodnutí č. 2/2018 Smíšeného výboru EU-CTC vstupuje v platnost dne 1. ledna 2021 poté, co rozhodnutí č. 1/2019
 9
 Smíšeného výboru EU-CTC vstoupilo v platnost dne 4. prosince 2019. Jelikož rozhodnutí č. 2/2018 v přílohách C1, C2 a C4 omylem opětovně zavedlo


text:
starý název „Bývalá jugoslávská republika Makedonie“, zavedlo rozhodnutí č. 1/2019 na tiskopisech závazků ručitele stanovených v přílohách C1, C2, C4, C5 a C6 dodatku III k úmluvě nový název „Republika Severní Makedonie“. V těchto tiskopisech by proto měl být opětovně zaveden nový název „Republika Severní Makedonie“.
 Úmluva by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 1)Dodatek I k úmluvě se mění v souladu s přílohou A tohoto rozhodnutí.
 2)Dodatek III k úmluvě se mění v souladu s přílohou B tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 Body 2 a 3 přílohy A se použijí ode dne 30. června 2020.
 Body 1 až 4 přílohy B se použijí ode dne, kdy Spojené království přistoupí k úmluvě jakožto smluvní strana.
 V ........ dne
 Za smíšený výbor
 předseda/předsedkyně
 Příloha A
 Dodatek I k úmluvě se mění takto:
 1)v článku 50 se doplňují nové odstavce 3 a 4, které znějí:
 „3. Pokud celní orgán země, která se účastní operace společného tranzitního režimu, získá před uplynutím lhůty uvedené v čl. 114 odst. 2 písm. a) důkaz, že místo, kde došlo k událostem rozhodným pro vznik dluhu, došlo na jeho území, zašle tento orgán bezodkladně a v každém případě v této lhůtě řádně odůvodněnou žádost celnímu orgánu země odeslání, aby předal odpovědnost za zahájení řízení o vymáhání celního dluhu žádajícímu celnímu orgánu.
 4. Celní orgán země odeslání potvrdí přijetí žádosti podané podle odstavce 3 a informuje žádající celní orgán do 28 dnů ode dne, kdy byla žádost odeslána, zda souhlasí s tím, že žádosti vyhoví a předá žádajícímu orgánu odpovědnost za zahájení řízení o vymáhání celního dluhu.“;
 2)v článku 79:
 a)odstavec 2 se nahrazuje tímto:
 „2. Doba platnosti osvědčení o souborné jistotě nebo osvědčení o zproštění povinnosti poskytnout jistotu nesmí přesáhnout pět let. Celní úřad záruky však může tuto dobu prodloužit o jedno další období nepřesahující pět let.“;
 b)za odstavcem 2 se doplňují nové odstavce 3 a 4, které znějí:
 „3. Pokud je během doby platnosti osvědčení celní úřad záruky informován o tom, že toto osvědčení již není v důsledku četných změn dostatečně čitelné a může být celním úřadem odeslání odmítnuto, celní úřad záruky platnost osvědčení zruší a v příslušných případech vydá nové osvědčení.
 4. Osvědčení s dvouletou dobou platnosti zůstávají v platnosti. Celní úřad záruky může tuto dobu platnosti prodloužit na druhé období nepřesahující pět let.“;
 3)v příloze II kapitole III se bod 19.3 nahrazuje tímto:
 „19.3 Doba platnosti osvědčení o souborné jistotě nebo osvědčení o zproštění povinnosti poskytnout jistotu nesmí přesáhnout pět let. Celní úřad záruky však může tuto dobu prodloužit o jedno další období nepřesahující pět let.
 Pokud je během doby platnosti osvědčení celní úřad záruky informován o tom, že toto osvědčení již není v důsledku četných změn dostatečně čitelné a může být celním úřadem odeslání odmítnuto, celní úřad záruky platnost osvědčení zruší a v příslušných případech vydá nové osvědčení.
 Osvědčení s dvouletou dobou platnosti zůstávají v platnosti. Celní úřad záruky může tuto dobu platnosti prodloužit na druhé období nepřesahující pět let.“.
 Příloha B
 Dodatek


text:
III k úmluvě se mění takto:
 1)v příloze A1, hlavě II kapitole II bodě B o údajích uváděných v tranzitním prohlášení se v odrážce „ZNAČKA JISTOTY“ text „(kód země ISO alfa-2)“ v obsahu kolonky 2 nahrazuje tímto:
 „(kód země uvedený v příloze A2)“;
 2)v příloze A2 se v bodě 1 doplňuje nová věta, která zní:
 „Kód XI se používá pro Severní Irsko.“;
 3)v příloze A4 se v bodě 1 text „(kód země ISO alfa-2)“ v obsahu kolonky 2 nahrazuje tímto:
 „(kód země uvedený v příloze A2)“;
 4)v příloze B1 se kolonka 51 mění takto:
 a)text „GBSpojené království“ se nahrazuje textem:
 „GB
 Spojené království (vyjma Severního Irska);
 b)v seznamu se doplňuje nová položka, která zní:
 „XI
 Severní Irsko“;
 5)v příloze C1 se bod 1 mění takto:
 a)text „Bývalé jugoslávské republiky Makedonie“ se nahrazuje textem „Republiky Severní Makedonie“;
 b)k textu „Spojené království Velké Británie a Severního Irska3“ se před poznámku na konci textu 3 vkládá poznámka na konci textu 3a, která zní:
 „Podle Protokolu o Irsku/Severním Irsku k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii se Severní Irsko pro účely této jistoty považuje za součást Evropské unie. Proto pokud smí být jistota v Severním Irsku použita, uvede ručitel usazený na celním území Evropské unie doručovací adresu v Severním Irsku nebo v něm jmenuje zástupce. Jestliže je však jistota v souvislosti se společným tranzitním režimem platná v Evropské Unii i ve Spojeném království, může jedna doručovací adresa nebo jmenovaný zástupce ve Spojeném království pokrýt všechny části Spojeného království včetně Severního Irska.“;
 6)v příloze C2 se bod 1 mění takto:
 a)text „Bývalé jugoslávské republiky Makedonie“ se nahrazuje textem „Republiky Severní Makedonie“;
 b)k textu „Spojené království Velké Británie a Severního Irska“ se vkládá poznámka na konci textu 2a, která zní:
 „Podle Protokolu o Irsku/Severním Irsku k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii se Severní Irsko pro účely této jistoty považuje za součást Evropské unie. Proto pokud smí být jistota v Severním Irsku použita, uvede ručitel usazený na celním území Evropské unie doručovací adresu v Severním Irsku nebo v něm jmenuje zástupce. Jestliže je však jistota v souvislosti se společným tranzitním režimem platná v Evropské Unii i ve Spojeném království, může jedna doručovací adresa nebo jmenovaný zástupce ve Spojeném království pokrýt všechny části Spojeného království včetně Severního Irska.“;
 7)v příloze C4 se bod 1 mění takto:
 a)text „Bývalé jugoslávské republiky Makedonie“ se nahrazuje textem „Republiky Severní Makedonie“;
 b)k textu „Spojené království Velké Británie a Severního Irska3“ se před poznámku na konci textu 3 vkládá poznámka na konci textu 3a, která zní:
 „Podle Protokolu o Irsku/Severním Irsku k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii se Severní Irsko pro účely této jistoty považuje za součást Evropské unie. Proto pokud smí být jistota v Severním Irsku použita, uvede ručitel usazený na celním území Evropské unie doručovací adresu v Severním Irsku nebo


text:
v něm jmenuje zástupce. Jestliže je však jistota v souvislosti se společným tranzitním režimem platná v Evropské Unii i ve Spojeném království, může jedna doručovací adresa nebo jmenovaný zástupce ve Spojeném království pokrýt všechny části Spojeného království včetně Severního Irska.“;
 8)v příloze C5 se řádek 7 mění takto:
 1)k textu „Spojené království“ se doplňuje poznámka pod čarou (**), která zní:
 2)„(**) Podle Protokolu o Irsku/Severním Irsku k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii by se Severní Irsko pro účely této jistoty mělo považovat za součást Evropské unie.“;
 9)v příloze C6 se řádek 6 mění takto:
 1)k textu „Spojené království“ se doplňuje poznámka pod čarou (**), která zní:
 2)„(**) Podle Protokolu o Irsku/Severním Irsku k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii by se Severní Irsko pro účely této jistoty mělo považovat za součást Evropské unie.“.
 (1)
 Úř. věst. L 226, 13.8.1987, s. 2.
 (2)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).
 (3)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1394 ze dne 10. září 2019, kterým se mění a opravuje prováděcí nařízení (EU) 2015/2447, pokud jde o některá pravidla týkající se dohledu za účelem propuštění do volného oběhu a výstupu z celního území Unie (Úř. věst. L 234, 11.9.2019, s. 1).
 (4)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/893 ze dne 29. června 2020, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/2447, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 206, 30.6.2020, s. 8).
 (5)
 Úř. věst. L 317, 14.12.2018, s. 48.
 (6)
 Protokol o Irsku/Severním Irsku k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 102).
 (7)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 ze dne 6. května 2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1172/95 (Úř. věst. L 152, 16.6.2009, s. 23).
 (8)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1470 ze dne 12. října 2020 o klasifikaci zemí a území pro evropské statistiky mezinárodního obchodu se zbožím a o geografickém členění pro jiné podnikové statistiky (Úř. věst. L 334, 13.10.2020, s. 2).
 (9)
 Úř. věst. L 103, 3.4.2020, s. 47.