text:
prohlášení obdržel.
 4)[Možnost podávat společnou žádost u přeshraniční zeměpisné oblasti] V případě zeměpisné oblasti původu, která představuje přeshraniční zeměpisnou oblast, mohou sousedící smluvní strany, v souladu s jejich dohodu, podat žádost společně prostřednictvím společně určeného příslušného orgánu.
 5)[Povinný obsah] Prováděcí řád stanoví povinné údaje, které musí žádost obsahovat, vedle údajů stanovených v čl. 6 odst. 3.
 6)[Nepovinný obsah] Prováděcí řád může stanovit nepovinné údaje, které lze v žádosti uvést.
 Článek 6
 Mezinárodní zápis
 1)[Formální průzkum Mezinárodním úřadem] Po obdržení žádosti o mezinárodní zápis označení původu nebo zeměpisného označení ve formě stanovené Prováděcím řádem zapíše Mezinárodní úřad označení původu nebo zeměpisné označení do mezinárodního rejstříku.
 2)[Datum mezinárodního zápisu] S výhradou ustanovení odstavce 3 je datem mezinárodního zápisu datum, kdy Mezinárodní úřad žádost obdržel.
 3)[Datum mezinárodního zápisu v případě chybějících údajů] Jestliže žádost neuvádí všechny níže uvedené údaje:
 I)identifikační údaje o příslušném orgánu, či v případě čl. 5 odst. 3 o žadateli nebo žadatelích;
 II)údaje identifikující uživatele a případně fyzickou či právnickou osobu uvedenou v čl. 5 odst. 2 bodě ii);
 III)označení původu nebo zeměpisné označení, pro něž se žádá o mezinárodní zápis;
 IV)výrobek nebo výrobky, na něž se označení původu nebo zeměpisné označení vztahuje,
 pak datem mezinárodního zápisu je datum, kdy Mezinárodní úřad obdržel poslední z chybějících údajů.
 4)[Zveřejnění a oznámení mezinárodních zápisů] Mezinárodní úřad bez odkladu zveřejní každý mezinárodní zápis a vyrozumí o něm příslušný orgán každé smluvní strany.
 5)[Datum účinnosti mezinárodního zápisu]
 a)S výhradou ustanovení písmene b) je zapsané označení původu nebo zeměpisné označení v každé smluvní straně, která neodmítla ochranu podle článku 15 nebo která zaslala Mezinárodnímu úřadu oznámení o přiznání ochrany podle článku 18, chráněno od data mezinárodního zápisu.
 b)Smluvní strana může formou prohlášení oznámit generálnímu řediteli, že zapsané označení původu nebo zeměpisné označení bude v souladu s jejími vnitrostátními nebo regionálními právními předpisy chráněno od data uvedeného v tomto prohlášení, které nesmí být pozdější než den uplynutí lhůty pro odmítnutí stanovený Prováděcím řádem podle čl. 15 odst. 1 písm. a).
 Článek 7
 Poplatky
 1)[Poplatek za mezinárodní zápis] Mezinárodní zápis každého označení původu a každého zeměpisného označení podléhá úhradě poplatku podle Prováděcího řádu.
 2)[Poplatky za další záznamy do mezinárodního rejstříku] Prováděcí řád stanoví poplatky, které se hradí za další záznamy do mezinárodního rejstříku a za vystavování výpisů, ověřovacích listin (osvědčení) nebo jiných informací ohledně obsahu mezinárodního zápisu.
 3)[Snížení poplatků] Shromáždění stanoví snížené poplatky za určité mezinárodní zápisy označení původu nebo zeměpisného označení, a to zejména za ty, u nichž je smluvní stranou původu rozvojová nebo nejméně rozvinutá země.
 4)[Individuální poplatek]
 a)Každá smluvní strana může formou prohlášení oznámit generálnímu řediteli, že se na ni vztahuje ochrana vyplývající z mezinárodního zápisu pouze v případě, že byl uhrazen poplatek na pokrytí jejích nákladů na věcný průzkum příslušného mezinárodního zápisu. Výše takového individuálního poplatku se uvede v tomto prohlášení a v pozdějších prohlášeních může být změněna. Uvedená výše nesmí přesáhnout ekvivalent částky vyžadované podle vnitrostátních nebo regionálních právních předpisů smluvní strany snížené o úspory vyplývající z mezinárodního řízení. Smluvní strana navíc může formou prohlášení informovat generálního ředitele o tom, že požaduje


text:
administrativní poplatek týkající se užívání označení původu nebo zeměpisného označení uživateli v této smluvní straně.
 b)Neuhrazení individuálního poplatku má, v souladu s Prováděcím řádem, stejný účinek jako vzdání se ochrany ve vztahu ke smluvní straně, která poplatek vyžaduje.
 Článek 8
 Doba platnosti mezinárodních zápisů
 1)[Závislost] Mezinárodní zápisy mají neomezenou platnost, s tím, že ochrana zapsaného označení původu nebo zeměpisného označení se nadále nevyžaduje, pokud název představující označení původu nebo název představující zeměpisné označení již není chráněn ve smluvní straně původu.
 2)[Zrušení]
 a)Příslušný orgán smluvní strany původu, nebo v případě čl. 5 odst. 3 uživatelé, nebo fyzická či právnická osoba uvedená v čl. 5 odst. 2 bodě ii), nebo příslušný orgán smluvní strany původu mohou Mezinárodní úřad kdykoli požádat, aby mezinárodní zápis zrušil.
 b)Jestliže název představující zapsané označení původu nebo název představující zapsané zeměpisné označení není ve smluvní straně původu nadále chráněn, příslušný orgán smluvní strany původu požádá o zrušení mezinárodního zápisu.
 Hlava III
 Ochrana
 Článek 9
 Závazek k ochraně
 Každá smluvní strana poskytne na svém území ochranu zapsaným označením původu a zeměpisným označením, a to v rámci svého právního systému a právní praxe, avšak v souladu s podmínkami tohoto aktu, s výhradou odmítnutí, vzdání se, prohlášení neplatnosti, anebo zrušení, která mohou mít účinky na jejím území. Od smluvních stran, u nichž se ve vnitrostátních nebo regionálních právních předpisech nerozlišuje mezi označeními původu a zeměpisnými označeními, se nevyžaduje, aby takové rozlišení do svých vnitrostátních nebo regionálních právních předpisů zavedly.
 Článek 10
 Ochrana podle právních předpisů smluvních stran nebo jiných nástrojů
 1)[Forma právní ochrany] Každá smluvní strana má možnost si svobodně zvolit druh právních předpisů, podle nichž zavede ochranu stanovenou v tomto aktu, a to za předpokladu, že tyto právní předpisy splňují hmotněprávní požadavky tohoto aktu.
 2)[Ochrana podle jiných nástrojů] Ustanovení tohoto aktu se nijak nedotknou jiné ochrany, kterou může smluvní strana udělit zapsaným označením původu nebo zapsaným zeměpisným označením podle svých vnitrostátních nebo regionálních právních předpisů nebo podle jiných mezinárodních nástrojů.
 3)[Vztah k jiným nástrojům] Nic v tomto aktu se nedotkne závazků, které smluvní strany mají mezi sebou podle jiných mezinárodních nástrojů, a ničím v tomto aktu nejsou dotčena práva, která smluvní strana má podle jiných mezinárodních nástrojů.
 Článek 11
 Ochrana zapsaných označení původu a zeměpisných označení
 1)[Obsah ochrany] S výhradou ustanovení tohoto aktu každá smluvní strana zajistí zapsanému označení původu nebo zapsanému zeměpisnému označení ochranu proti:
 a)jakémukoli užití označení původu nebo zeměpisného označení
 I)pro výrobky téhož druhu jako jsou výrobky, na něž se označení původu nebo zeměpisné označení vztahuje, které nepocházejí ze zeměpisné oblasti původu nebo nesplňují jiné platné požadavky ohledně užívání označení původu nebo zeměpisného označení;
 II)pro výrobky, které nejsou téhož druhu jako výrobky, na něž se určité označení původu nebo zeměpisné označení vztahuje, anebo pro služby, pokud by takové užití uvádělo nebo naznačovalo souvislost mezi takovými výrobky nebo službami a uživateli označení původu či zeměpisného označení a pravděpodobně by poškozovalo jejich zájmy, anebo případně jestliže by z důvodu pověsti označení původu nebo zeměpisného označení v příslušné smluvní straně takové užití pravděpodobně nespravedlivě narušovalo nebo oslabovalo pověst označení původu

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
nebo zeměpisného označení, anebo z ní neprávem těžilo.
 b)jiným praktikám, které by mohly uvádět spotřebitele v omyl ohledně skutečného zdroje, původu nebo povahy výrobků.
 2)[Obsah ochrany ve vztahu k určitému užívání] Ustanovení odst. 1 písm. a) se použije také na případy užití označení původu či zeměpisného označení představující jeho napodobení, a to i když skutečný původ výrobků je uveden, nebo je-li označení původu nebo zeměpisné označení užito v překladu nebo ve spojení s výrazy jako „styl“, „druh“, „typ“, „značka“, „imitace“, „způsob“, „jak se vyrábí v“, „jako“, „podobný“ nebo obdobnými výrazy
 1
 .
 3)[Užití v ochranných známkách] Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 13 odst. 1, smluvní strana z moci úřední, pokud to její právní předpisy umožňují, nebo na žádost osoby s oprávněným zájmem zamítne zápis pozdější ochranné známky, nebo jej prohlásí neplatným, jestliže by užití takové ochranné známky vedlo k jedné ze situací podle odstavce 1.
 Článek 12
 Ochrana proti zdruhovění
 S výhradou ustanovení tohoto aktu zapsaná označení původu a zapsaná zeměpisná označení nelze ve smluvní straně považovat za zdruhovělá
 2
 .
 Článek 13
 Záruky pro jiná práva
 1)[Práva ze starší ochranné známky] Ustanovení tohoto aktu se nedotknou starší ochranné známky přihlášené nebo zapsané v dobré víře, nebo získané v důsledku užívání v dobré víře ve smluvní straně. Jestliže právo smluvní strany stanoví omezenou výjimku z práv přiznaných ochranné známce v tom smyslu, že taková starší známka za určitých okolností neopravňuje vlastníka k tomu, aby zabránil přiznání ochrany zapsanému označení původu nebo zeměpisnému označení nebo jeho užívání v této smluvní straně, nesmí ochrana zapsaného označení původu nebo zeměpisného označení omezit práva přiznaná této ochranné známce žádným jiným způsobem.
 2)[Osobní jméno užívané v obchodním styku] Ustanovení tohoto aktu se nedotknou práva osob užívat v obchodním styku své jméno nebo jméno svého předchůdce v podnikání, s výjimkou případu, kdy je takové jméno užíváno způsobem uvádějícím veřejnost v omyl.
 3)[Práva založená na názvu odrůdy rostlin nebo plemene zvířat] Ustanovení tohoto aktu se nedotknou práva osob užívat v obchodním styku název odrůdy rostlin nebo plemene zvířat, s výjimkou případu, kdy je takový název odrůdy nebo plemene užíván způsobem uvádějícím veřejnost v omyl.
 4)[Záruky v případě oznámení zpětvzetí odmítnutí nebo přiznání ochrany] Oznámí-li smluvní strana, která odmítla účinky mezinárodního zápisu podle článku 15 z důvodu užívání dřívější ochranné známky či jiného práva, jak je uvedeno v tomto článku, zpětvzetí tohoto odmítnutí podle článku 16 nebo přiznání ochrany podle článku 18, výsledná ochrana označení původu či zeměpisného označení se nedotýká tohoto práva ani jeho užívání, ledaže ochrana byla přiznána po zrušení, neobnovení, výmazu či prohlášení neplatnosti tohoto práva.
 Článek 14
 Postupy pro vymáhání práv a prostředky k nápravě
 Každá smluvní strana stanoví účinné právní prostředky na ochranu zapsaných označení původu nebo zapsaných zeměpisných označení a zajistí, aby soudní řízení na ochranu těchto označení mohl zahájit veřejný orgán nebo každá osoba s oprávněným zájmem, ať už fyzická nebo právnická osoba nebo subjekt veřejného nebo soukromého práva, v závislosti na právním systému a právní praxi smluvní strany.
 Hlava IV
 Odmítnutí a další úkony v souvislosti s mezinárodními zápisy
 Článek


text:
15
 Odmítnutí
 1)[Odmítnutí účinků mezinárodního zápisu]
 a)Ve lhůtě uvedené v Prováděcím řádu může příslušný orgán smluvní strany oznámit Mezinárodnímu úřadu odmítnutí účinků mezinárodního zápisu na jejím území. Oznámení o odmítnutí může příslušný orgán podat z úřední moci, pokud to jeho právní předpisy umožňují, nebo na žádost osoby s oprávněným zájmem.
 b)V oznámení o odmítnutí se uvedou důvody, na nichž se odmítnutí zakládá.
 2)[Ochrana podle jiných nástrojů] Oznámení o odmítnutí není na újmu jiné ochraně, která tomuto označení může být poskytnuta podle čl. 10 odst. 2 ve smluvní straně, které se odmítnutí týká.
 3)[Závazek poskytnout možnost osobám s oprávněným zájmem] Každá smluvní strana poskytne každému, jehož zájmy by mohly být mezinárodním zápisem dotčeny, přiměřenou možnost požádat příslušný orgán, aby oznámil odmítnutí účinků mezinárodního zápisu.
 4)[Zápis, zveřejnění a oznámení odmítnutí] Mezinárodní úřad zapíše odmítnutí a jeho důvody do mezinárodního rejstříku. Odmítnutí a jeho důvody zveřejní a oznámení o odmítnutí sdělí příslušnému orgánu smluvní strany původu, případně uživatelům, nebo fyzické či právnické osobě uvedené v čl. 5 odst. 2 bodě ii) a příslušnému orgánu smluvní strany původu, pokud byla žádost podána přímo podle čl. 5 odst. 3.
 5)[Národní zacházení] Každá smluvní strana poskytne osobám, které byly odmítnutím dotčeny, stejné soudní a správní prostředky, které v případě odmítnutí ochrany označení původu nebo zeměpisného označení poskytuje vlastním státním příslušníkům.
 Článek 16
 Zpětvzetí odmítnutí
 Odmítnutí lze vzít zpět v souladu s postupy uvedenými v Prováděcím řádu. Zpětvzetí se zapíše do mezinárodního rejstříku.
 Článek 17
 Přechodné období
 1)[Možnost poskytnout přechodné období] Aniž je dotčen článek 13, smluvní strana, která neodmítla účinky mezinárodního zápisu z důvodů předchozího užívání třetí stranou nebo vzala zpět takové odmítnutí nebo oznámila přiznání ochrany, může, umožňují-li to její právní předpisy, poskytnout definovanou lhůtu, uvedenou v Prováděcím řádu, na ukončení takového užívání.
 2)[Oznámení přechodného období] Smluvní strana oznámí tuto lhůtu Mezinárodnímu úřadu v souladu s postupem uvedeným v Prováděcím řádu.
 Článek 18
 Oznámení o přiznání ochrany
 Příslušný orgán smluvní strany může Mezinárodnímu úřadu oznámit přiznání ochrany zapsanému označení původu nebo zeměpisnému označení. Mezinárodní úřad takové oznámení zapíše do mezinárodního rejstříku a zveřejní je.
 Článek 19
 Neplatnost
 1)[Možnost chránit svá práva] Neplatnost účinků, úplná nebo částečná, mezinárodního zápisu na území smluvní strany, může být prohlášena pouze poté, co byla uživatelům dána možnost bránit svá práva. Tato možnost musí být rovněž poskytnuta fyzické nebo právnické osobě uvedené v čl. 5 odst. 2 bodě ii).
 2)[Oznámení, zápis a zveřejnění] Smluvní strana oznámí Mezinárodnímu úřadu neplatnost účinků mezinárodního zápisu; Mezinárodní úřad toto prohlášení neplatnosti zapíše do mezinárodního rejstříku a zveřejní je.
 3)[Ochrana podle jiných nástrojů] Prohlášení neplatnosti není na újmu žádné jiné ochraně, která se na tento název nebo označení může vztahovat podle čl. 10 odst. 2 ve smluvní straně, která prohlásila neplatnost účinků mezinárodního zápisu.
 Článek 20
 Změny a jiné záznamy v mezinárodním rejstříku
 Postupy při změně mezinárodních zápisů a dalších záznamů v mezinárodním rejstříku jsou upraveny v Prováděcím řádu.
 Hlava V Administrativní ustanovení
 Článek 21
 Členství v Lisabonské unii
 Smluvní strany jsou členy téže Zvláštní unie jako státy, které jsou stranami Lisabonské dohody nebo aktu z


text:
r. 1967, bez ohledu na skutečnost, zda jsou stranami Lisabonské dohody nebo aktu z r. 1967, nebo nikoli.
 Článek 22
 Shromáždění Zvláštní unie
 1)[Složení]
 a)Smluvní strany jsou členy téhož Shromáždění jako státy, které jsou stranami aktu z r. 1967.
 b)Každá smluvní strana je zastoupena jedním delegátem, jemuž mohou být nápomocni jeho zástupci, poradci a znalci.
 c)Každá delegace nese vlastní náklady.
 2)[Úkoly]
 a)Shromáždění:
 I)projednává všechny záležitosti ohledně chodu a rozvoje Zvláštní unie a provádění tohoto aktu;
 II)uděluje pokyny generálnímu řediteli ohledně přípravy revizních konferencí podle čl. 26 odst. 1, přičemž náležitě zohledňuje komentáře těch členů Zvláštní unie, kteří tento akt neratifikovali nebo k němu nepřistoupili;
 III)mění Prováděcí řád;
 IV)přezkoumává a schvaluje zprávy a činnost generálního ředitele v souvislosti se Zvláštní unií a uděluje mu (jí) veškeré nezbytné pokyny ohledně záležitostí spadajících do pravomoci Zvláštní unie;
 V)rozhoduje o programu Zvláštní unie, přijímá její dvouletý rozpočet a schvaluje její konečné účetní závěrky;
 VI)schvaluje finanční řád Zvláštní unie;
 VII)zřizuje takové výbory a pracovní skupiny, které považuje za vhodné k dosažení cílů Zvláštní unie;
 VIII)rozhoduje o tom, které státy, mezivládní a nevládní organizace se mohou zúčastnit jeho zasedání jako pozorovatelé;
 IX)přijímá změny článků 22 až 24 a 27;
 X)přijímá jiná vhodná opatření k dosažení cílů Zvláštní unie a plní další úkoly vhodné podle tohoto aktu.
 b)V záležitostech, které jsou rovněž v zájmu jiných Unií řízených Organizací, činí Shromáždění svá rozhodnutí po vyslechnutí doporučení Koordinačního výboru Organizace.
 3)[Usnášeníschopnost]
 a)Polovina členů Shromáždění, kteří mají právo hlasovat o dané záležitosti, tvoří pro účely hlasování v této věci kvorum.
 b)Bez ohledu na ustanovení písmene a), je-li na zasedání počet zastoupených členů Shromáždění, kteří jsou státy a kteří mají právo hlasovat v dané záležitosti, menší než polovina, avšak stejný nebo větší než je třetina členů Shromáždění, kteří jsou státy a kteří mají právo hlasovat v této záležitosti, může Shromáždění činit rozhodnutí, nicméně všechna tato rozhodnutí, s výjimkou rozhodnutí ve věcech vlastního jednacího řádu, jsou účinná jen tehdy, budou-li splněny podmínky uvedené níže. Mezinárodní úřad sdělí uvedená rozhodnutí členům Shromáždění, kteří jsou státy a kteří mají právo hlasovat v dané záležitosti, avšak nebyli zastoupeni, a vyzve je, aby ve lhůtě tří měsíců od data tohoto sdělení písemně odevzdali svůj hlas nebo oznámili, že se zdržují hlasování. Jestliže po uplynutí této lhůty počet členů, kteří takto odevzdali svůj hlas nebo oznámili, že se zdržují hlasování, dosahuje počtu členů, který na zasedání chyběl k dosažení kvora, nabývají tato rozhodnutí účinku za předpokladu, že bylo i tak současně dosaženo nezbytné většiny.
 4)[Přijímání rozhodnutí na Shromáždění]
 a)Shromáždění usiluje o to, aby činilo rozhodnutí na základě konsensu.
 b)Nelze-li k rozhodnutí dospět cestou konsensu, rozhoduje se v této záležitosti hlasováním. V takovém případě platí, že
 I)každá smluvní strana, která je státem, má jeden hlas a hlasuje pouze svým jménem a
 II)každá smluvní strana, která je mezivládní organizací, je oprávněna hlasovat za své členské státy, a to počtem hlasů rovným počtu jejích členských států, které jsou smluvní stranou tohoto aktu. Žádná mezivládní organizace se však nezúčastní hlasování, jestliže některý z jejích členských států uplatňuje své hlasovací právo sám,


text:
a naopak.
 c)Ve věcech, které se týkají pouze států vázaných aktem z r. 1967, nemají smluvní strany, které nejsou vázány aktem z r. 1967, hlasovací právo, zatímco o záležitostech, které se týkají pouze smluvních stran, mají právo hlasovat pouze tyto smluvní strany.
 5)[Většina]
 a)S výhradou ustanovení čl. 25 odst. 2 a čl. 27 odst. 2 se k rozhodnutí Shromáždění vyžaduje dvoutřetinová většina odevzdaných hlasů.
 b)Zdržení se hlasování se nepovažuje za hlas.
 6)[Zasedání]
 a)Shromáždění se schází na základě svolání generálního ředitele, a pokud neexistují žádné výjimečné okolnosti, tak ve stejné době a na stejném místě jako Valné shromáždění Organizace.
 b)Shromáždění se schází na mimořádném zasedání, které svolává generální ředitel na žádost jedné čtvrtiny členů Shromáždění nebo ze své vlastní iniciativy.
 c)Pořad jednání každého zasedání připravuje generální ředitel.
 7)[Jednací řád] Shromáždění přijme svůj jednací řád.
 Článek 23
 Mezinárodní úřad
 1)[Správní úkoly]
 a)Mezinárodní úřad provádí mezinárodní zápisy, koná povinnosti s tím spojené a rovněž plní veškeré další správní úkoly týkající se Zvláštní unie.
 b)Mezinárodní úřad zejména připravuje zasedání, zajišťuje sekretariát Shromáždění a výborům i pracovním skupinám, které mohlo Shromáždění zřídit.
 c)Generální ředitel je nejvyšším výkonným představitelem Zvláštní unie a zastupuje ji.
 2)[Role Mezinárodního úřadu ve Shromáždění a při jiných zasedáních] Generální ředitel nebo kdokoli ze zaměstnanců, jehož generální ředitel pověří, se bez hlasovacího práva účastní všech zasedání Shromáždění, výborů a pracovních skupin, které Shromáždění zřídilo. Generální ředitel, případně jím pověřený zaměstnanec je z moci úřední tajemníkem takového orgánu.
 3)[Konference]
 a)Mezinárodní úřad v souladu s pokyny Shromáždění připravuje revizní konference.
 b)Mezinárodní úřad může uvedené přípravy konzultovat s mezivládními a mezinárodními i vnitrostátními nevládními organizacemi.
 c)Generální ředitel a osoby jím určené se účastní bez hlasovacího práva jednání na revizních konferencích.
 4)[Jiné úkoly] Mezinárodní úřad plní veškeré další úkoly, které jsou mu ve vztahu k tomuto aktu uloženy.
 Článek 24
 Finance
 1)[Rozpočet] Příjmy a výdaje Zvláštní unie budou vyjádřeny v rozpočtu Organizace jasným a transparentním způsobem.
 2)[Zdroje financování rozpočtu] Rozpočet Zvláštní unie se financuje z těchto zdrojů:
 I)z poplatků vybíraných podle čl. 7 odst. 1 a 2;
 II)z výtěžku z prodeje publikací Mezinárodního úřadu nebo z honorářů za ně;
 III)z darů, odkazů a subvencí;
 IV)z nájemného, výnosů z investic a dalších různých příjmů;
 V)ze zvláštních příspěvků smluvních stran nebo z jakéhokoli jiného alternativního zdroje pocházejícího od smluvních stran nebo uživatelů, nebo od obou, v případě a v rozsahu, v jakém příjmy ze zdrojů uvedených v bodech i) až iv) nepostačují na pokrytí výdajů podle rozhodnutí Shromáždění.
 3)[Stanovení poplatků; výše rozpočtu]
 a)Shromáždění určuje výši poplatků uvedených v odstavci 2 na návrh generálního ředitele, a to tak, aby, společně s příjmem odvozeným z jiných zdrojů podle odstavce 2, příjmy Zvláštní unie za běžných okolností postačovaly na pokrytí výdajů Mezinárodního úřadu za provoz služby mezinárodních zápisů.
 b)Není-li program a rozpočet Organizace přijat před začátkem nového finančního období, je generální ředitel oprávněn přijímat závazky a provádět platby na stejné úrovni jako v předchozím finančním období.
 4)[Stanovení výše zvláštních příspěvků uvedených v odst. 2 bodě v)] Pro účely stanovení výše příspěvku každá smluvní strana spadá do stejné třídy, do níž patří


text:
v rámci Pařížské úmluvy, případně pokud není smluvní stranou Pařížské úmluvy, tak do třídy, do níž by spadala, pokud by její smluvní stranou byla. U mezivládních organizací se má za to, že spadají do příspěvkové třídy I (jedna), nerozhodne-li Shromáždění jednomyslně jinak. Příspěvek je částečně vážen podle počtu zápisů pocházejících ze smluvní strany podle rozhodnutí Shromáždění.
 5)[Provozní kapitálový fond] Zvláštní unie má provozní kapitálový fond vytvořený zálohovou platbou od každého člena Zvláštní unie, rozhodne-li tak Zvláštní unie. Přestane-li fond dostačovat, Shromáždění může rozhodnout o jeho navýšení. O podílu a platebních podmínkách rozhodne Shromáždění na návrh generálního ředitele. Jestliže Zvláštní unie zaznamená ve finančním období přebytek příjmů nad výdaji, mohou být na základě návrhu generálního ředitele a rozhodnutí Shromáždění zálohové platby provozního kapitálového fondu každému členu vráceny, a to v poměru k jeho původní platbě.
 6)[Zálohy poskytované hostitelským státem]
 a)V dohodě o sídle uzavřené se státem, na jehož území má Organizace své sídlo, se stanoví, že kdykoli je provozní kapitálový fond nedostačující, příslušný stát poskytne zálohy. Výše takových záloh a podmínky, za nichž se poskytují, jsou předmětem zvláštních dohod, uzavřených v každém jednotlivém případě mezi příslušným státem a Organizací.
 b)Stát uvedený v písmenu a) a Organizace mají každý právo závazek k poskytování záloh písemně vypovědět. Výpověď nabývá účinku tři roky od konce roku, v němž byla výpověď podána.
 7)[Audit účtů] Audit účtů provádí jeden nebo více členských států Zvláštní unie nebo externí auditoři, jak stanoví finanční řád Organizace. Tyto s jejich souhlasem jmenuje Shromáždění.
 Článek 25
 Prováděcí řád
 1)[Předmět] Podrobnosti provádění tohoto aktu stanoví Prováděcí řád.
 2)[Změny některých ustanovení Prováděcího řádu]
 a)Shromáždění může rozhodnout, že některá ustanovení Prováděcího řádu lze změnit pouze jednomyslným rozhodnutím nebo rozhodnutím přijatým tříčtvrtinovou většinou hlasů.
 b)K tomu, aby se požadované jednomyslné rozhodování nebo rozhodování tříčtvrtinovou většinou hlasů při změně určitého ustanovení dále v budoucnu neuplatňovalo, se vyžaduje jednomyslnost.
 c)K tomu, aby se požadované jednomyslné rozhodování nebo rozhodování tříčtvrtinovou většinou hlasů při změně určitého ustanovení dále v budoucnu uplatňovalo, se vyžaduje tříčtvrtinová většina hlasů.
 3)[Rozpor mezi tímto aktem a Prováděcím řádem] V případě rozporu mezi ustanoveními tohoto aktu a Prováděcího řádu má přednost tento akt.
 Hlava VI Revize a změny
 Článek 26
 Revize
 1)[Revizní konference] Tento akt lze revidovat na diplomatických konferencích smluvních stran. O svolání diplomatické konference rozhoduje Shromáždění.
 2)[Revize nebo změny některých článků] Články 22 až 24 a článek 27 lze změnit na revizní konferenci nebo na Shromáždění podle ustanovení článku 27.
 Článek 27
 Změny některých článků rozhodnutím Shromáždění
 1)[Návrhy změn]
 a)Návrhy změn článků 22 až 24 a tohoto článku může podávat kterákoli ze smluvních stran nebo generální ředitel.
 b)Generální ředitel oznámí tyto návrhy smluvním stranám nejméně šest měsíců před jejich posouzením ve Shromáždění.
 2)[Většina] K přijetí každé změny článků uvedených v odstavci 1 je zapotřebí tříčtvrtinové většiny hlasů, nicméně přijetí změny článku 22 a tohoto odstavce vyžaduje čtyřpětinovou většinu.
 3)[Vstup v platnost]
 a)S výjimkou případů podle písmene b) každá změna článků uvedených v odstavci 1 vstupuje v platnost jeden měsíc poté, co generální ředitel obdrží písemné oznámení o jejím schválení podle příslušných ústavních postupů,


text:
a to od tří čtvrtin smluvních stran, které byly členy Shromáždění v době přijetí této změny a které měly právo o této změně hlasovat.
 b)Žádná změna čl. 22 odst. 3 nebo 4 nebo změna tohoto písmene nevstoupí v platnost v případě, že některá ze smluvních stran oznámí generálnímu řediteli do šesti měsíců poté, co Shromáždění změnu přijalo, že tuto změnu neschvaluje.
 c)Každá změna, která vstupuje v platnost podle ustanovení tohoto odstavce, zavazuje všechny státy a mezivládní organizace, které jsou smluvními stranami v době vstupu této změny v platnost nebo které se jimi stanou později.
 Hlava VII Závěrečná ustanovení
 Článek 28
 Přístup k tomuto aktu
 1)[Způsobilost] S výhradou ustanovení článku 29 a odstavců 2 a 3 tohoto článku
 I)může tento akt podepsat a stát se jeho stranou každý stát, který je stranou Pařížské úmluvy;
 II)může tento akt podepsat a stát se jeho stranou každý jiný členský stát Organizace, jestliže prohlásí, že jeho právní předpisy jsou v souladu s ustanoveními Pařížské úmluvy, pokud jde o označení původu, zeměpisná označení a ochranné známky;
 III)může tento akt podepsat a stát se jeho stranou každá mezivládní organizace, pokud alespoň jeden členský stát této mezivládní organizace je stranou Pařížské úmluvy a pokud tato mezivládní organizace prohlásí, že byla podle svých vnitřních postupů řádně zmocněna k tomu, aby se stala stranou tohoto aktu, a že podle ustavující smlouvy této mezivládní organizace platí právní předpisy, podle nichž lze získat ochranu zeměpisných označení na regionální úrovni.
 2)[Ratifikace nebo přístup] Každý stát nebo mezivládní organizace uvedené v odstavci 1 mohou uložit
 I)ratifikační listinu, jestliže tento akt podepsaly, nebo
 II)listinu o přístupu, jestliže tento akt nepodepsaly.
 3)[Datum účinnosti uložení listiny]
 a)S výhradou ustanovení písmene b) je datem účinnosti uložení ratifikační listiny nebo listiny o přístupu den, kdy byla listina uložena.
 b)Dnem účinnosti uložení ratifikační listiny nebo listiny o přístupu každého státu, který je členským státem mezivládní organizace a u něhož lze ochrany označení původu nebo zeměpisných označení dosáhnout pouze na základě právních předpisů uplatňovaných mezi členskými státy této mezivládní organizace, je den, kdy je uložena ratifikační listina nebo listina o přístupu této mezivládní organizace, je-li to později než den, kdy byla uložena listina členského státu. Ustanovení tohoto písmene se však nevztahuje na státy, které jsou stranami Lisabonské dohody nebo aktu z r. 1967 a není jím dotčeno použití článku 31 s ohledem na tyto státy.
 Článek 29
 Datum účinnosti ratifikace a přístupu
 1)[Listiny, které jsou brány v úvahu] Pro účely tohoto článku platí, že jsou brány v úvahu pouze ratifikační listiny nebo listiny o přístupu, které uložily státy nebo mezivládní organizace uvedené v čl. 28 odst. 1, s datem účinnosti podle čl. 28 odst. 3.
 2)[Vstup tohoto aktu v platnost] Tento akt vstoupí v platnost tři měsíce poté, co pět způsobilých stran uvedených v článku 28 uložilo ratifikační listiny nebo listiny o přístupu.
 3)[Vstup ratifikační listiny a listiny o přístupu v platnost]
 a)Každý stát nebo mezivládní organizace, které uložily ratifikační listinu nebo listinu o přístupu tři nebo více měsíců před datem vstupu tohoto aktu v platnost, jsou tímto aktem vázány dnem


text:
vstupu tohoto aktu v platnost.
 b)Každý jiný stát nebo mezivládní organizace jsou tímto aktem vázány tři měsíce po dni, v němž uložily ratifikační listinu nebo listinu o přístupu, nebo od pozdějšího data uvedeného ve zmíněné listině.
 4)[Mezinárodní zápisy uskutečňované před přístupem] Na území přistupujícího státu, a je-li smluvní stranou mezivládní organizace, na území, na které se vztahuje ustavující smlouva této organizace, jsou ustanovení tohoto aktu, pokud jde o označení původu a zeměpisná označení již dříve zapsaná podle tohoto aktu, použitelná v době, v níž přístup nabude účinku, s výhradou ustanovení čl. 7 odst. 4, jakož i ustanovení hlavy IV, která se použije obdobně. Přistupující stát nebo mezivládní organizace může také v prohlášení připojeném k ratifikační listině nebo listině o přístupu stanovit prodloužení lhůty uvedené v čl. 15 odst. 1 a lhůt uvedených v článku 17, v souladu s příslušnými postupy stanovenými v Prováděcím řádu.
 Článek 30
 Zákaz výhrad
 K tomuto aktu se nepřipouštějí žádné výhrady.
 Článek 31
 Použití Lisabonské dohody a aktu z r. 1967
 1)[Vztahy mezi státy, které jsou stranami tohoto aktu i Lisabonské dohody nebo aktu z r. 1967] Vzájemné vztahy států, které jsou stranami tohoto aktu i Lisabonské dohody nebo aktu z r. 1967, se řídí pouze tímto aktem. Nicméně pokud jde o mezinárodní zápisy označení původu účinné podle Lisabonské dohody nebo aktu z r. 1967, státy poskytnou ochranu ne nižší, než je požadována podle Lisabonské dohody nebo aktu z r. 1967.
 2)[Vztahy států, které jsou stranami tohoto aktu i stranami Lisabonské dohody nebo aktu z r. 1967, se státy, které jsou stranami Lisabonské dohody nebo aktu z r. 1967, avšak nikoli stranami tohoto aktu] Každý stát, který je stranou tohoto aktu i stranou Lisabonské dohody nebo aktu z r. 1967, bude ve vztazích se státy, které jsou stranami Lisabonské dohody nebo aktu z r. 1967, avšak nikoli stranami tohoto aktu, nadále používat Lisabonskou dohodu nebo akt z r. 1967.
 Článek 32
 Výpověď
 1)[Oznámení] Každá smluvní strana může tento akt vypovědět formou oznámení zaslaného generálnímu řediteli.
 2)[Datum účinnosti] Výpověď nabývá účinnosti jeden rok poté, co generální ředitel příslušné oznámení obdržel, nebo k pozdějšímu datu uvedenému v oznámení. Není jí dotčeno použití tohoto aktu u nevyřízených přihlášek a mezinárodních zápisů, které jsou ve vztahu k vypovídající smluvní straně v platnosti v době, kdy výpověď nabývá účinnosti.
 Článek 33
 Jazyky tohoto aktu; podpis
 1)[Původní znění; úřední texty]
 a)Tento akt je podepsán v jediném vyhotovení v jazyce anglickém, arabském, čínském, francouzském, ruském a španělském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 b)Úřední texty vyhotoví generální ředitel po projednání se zúčastněnými vládami v dalších jazycích, které může určit Shromáždění.
 2)[Lhůta podpisu] Tento akt zůstane otevřený k podpisu v sídle Organizace po dobu jednoho roku po jeho přijetí.
 Článek 34
 Depozitář
 Depozitářem tohoto aktu je generální ředitel.
 (1)
 Dohodnuté prohlášení týkající se čl. 11 odst. 2: Pro účely tohoto aktu se rozumí, že jestliže určité prvky názvu nebo označení představujícího označení původu nebo zeměpisné označení mají ve smluvní straně původu obecnou povahu, jejich ochrana podle tohoto odstavce se v dalších smluvních stranách nepožaduje.


text:
V zájmu větší jistoty platí, že odmítnutí či prohlášení ochranné známky neplatnou nebo rozhodnutí o porušení práv ve smluvních stranách podle ustanovení článku 11 se nemůže zakládat na prvku, který má obecnou povahu.
 (2)
 Dohodnuté prohlášení týkající se článku 12: Pro účely tohoto aktu se rozumí, že článek 12 se nedotýká použití ustanovení tohoto aktu týkajících se předchozího užívání, protože název nebo označení představující označení původu nebo zeměpisné označení mohou být v určité smluvní straně jiné než smluvní strana původu již před mezinárodním zápisem zčásti nebo zcela zdruhovělá, např. proto, že název nebo označení, případně jejich část, jsou totožné s výrazem, který se v takové smluvní straně užívá v obecném jazyce jako běžný název výrobku nebo služby, nebo je totožný se vžitým názvem odrůdy vinné révy užívaným v takové smluvní straně.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0227(02)
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 7.5.2007KOM(2007)227 v konečném znění2007/0085(CNS)2007/0086CNS)SDĚLENÍ KOMISEtýkající se návrhů na změnu nařízení Rady (ES) č. 318/2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru a nařízení Rady (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství – Část I –NávrhNAŘÍZENÍ RADYo změně nařízení (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve SpolečenstvíNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 318/2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru – Část II –(předložené Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhuCílem reformy odvětví cukru, která byla schválena v listopadu 2005 a zahrnuta do nařízení Rady (ES) č. 318/2006, je poskytnout odvětví cukru v EU udržitelnou budoucnost. V souvislosti s vyšší konkurencí bude do budoucna nezbytné postupně snižovat vnitřní ceny a produkci v EU.Pro usnadnění dobrovolného snižování produkce v EU byl zaveden režim, který nabízí cukrovarnickým podnikům finanční podporu na restrukturalizaci. Po skončení období restrukturalizace v roce 2010 bude případně možná poslední úprava produkce EU prostřednictvím lineárního snížení kvót, o němž rozhodne Komise.Nový cukerný pořádek rovněž zavádí mechanismus stažení. Cílem tohoto nástroje řízení je každoročně upravovat úrovně produkce tak, aby byla zajištěna rovnováha na trhu na úrovni blízké referenční ceně. Nový mechanismus, o kterém se v říjnu rozhodne pro další hospodářský rok, se použije na cukr vyrobený v rámci kvóty a je založen na stažení určitého procentního podílu z trhu.2. FUNGOVÁNÍ NOVÉ SPOLEčNÉ ORGANIZACE TRHU V ODVěTVÍ CUKRUV hospodářském roce 2006/07 – prvním roce provádění reformované společné organizace trhu v odvětví cukru – se podniky v rámci režimu restrukturalizace vzdaly kvót ve výši 1,5 milionu tun. Snížení bylo částečně vyrovnáno přidělením 1 milionu tun doplňkové kvóty pro cukr a isoglukosu, což reforma umožňuje.Vzhledem k tomu, že jsou vývozy v rámci reformy omezeny na 1,374 milionu tun ročně (namísto průměrných 4,6 milionu tun v předcházejících hospodářských letech), počítalo se s nerovnováhou trhu na počátku roku 2006. Na základě zvláštních opatření k usnadnění přechodu z původní společné organizace trhu na novou, rozhodla Komise v březnu 2006 o jednorázovém preventivním stažení cukru z trhu pro hospodářský rok 2006/07:- s hranicí vyplývající z koeficientu použitého na přidělenou kvótu, která umožnila podnikům omezit výrobu v rámci kvóty pod danou hranici,- s rozlišením hranice podle jednotlivých členských států, které zohledňovalo jak jejich reakci na režim restrukturalizace, tak původní kvóty A a B.V důsledku tohoto opatření došlo jednak ke snížení produkce cukru a jednak byl cukr převeden nebo dán k dispozici pro průmyslové využití (1,1 milionu tun). V říjnu 2006 se v souladu s aktualizovanými odhady zdálo, že je trh víceméně vyrovnaný, a žádné další stahování nebylo považováno za nutné.Pokud jde o hospodářský rok 2007/08 – druhý rok provádění reformy ve společné organizaci trhu s cukrem – dosáhla rozhodnutí o vzdání se kvót v režimu restrukturalizace 0,7 milionu tun, což bylo hluboko pod očekávaným cílem 5 milionů tun.V důsledku toho ukázala výhledová bilance pro hospodářský rok 2007/08 počátkem roku 2007 očekávaný převis nabídky ve výši 4 milionů tun. Na základě „zvláštní pravomoci, kterou má v případě


text: mimořádných okolností“, rozhodla Komise v březnu 2007 o stažení množství cukru podléhajícího kvótám odpovídajícího 2 milionům tun cukru. Odchylně od nařízení (ES) č. 318/2006 zahrnovalo toto zvláštní opatření:- rozhodnutí před výsevem řepy umožňující snížení produkce řepy a cukru,- možnost pro podniky, které sníží produkci, aby byly osvobozeny od povinnosti skladovat 13,5 % jejich produkce v rámci kvót,- rozlišení hranice podle jednotlivých členských států zohledňující jejich reakci na režim restrukturalizace.3. OTÁZKYStaženíPodle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 318/2006 stanoví Komise v říjnu procentní podíl určený ke stažení z trhu slučitelný s rovnováhou trhů. Každý podnik musí na vlastní náklady skladovat množství cukru odpovídající stanovenému procentnímu podílu uplatňovanému na jeho produkci cukru podléhajícího kvótám. Cukr stažený z trhu je považován za součást produkce pro příští hospodářský rok.Bylo by vhodné provést drobné změny v článku 19, pokud jde o úroveň výroby v rámci kvót, protože by se podle očekávání jednalo pouze o omezenou nerovnováhu na trhu EU. Po určitém doladění bude říjnové rozhodnutí na počátku každého hospodářského roku založené na přesných údajích o produkci účinným nástrojem a povinné skladování přebytečných množství na náklady podniku nebude pro výrobce představovat velkou finanční zátěž.Nedostatečná reakce na režim restrukturalizace má však za následek značnou nerovnováhu trhů, která se dá očekávat dlouho před začátkem hospodářského roku – jakmile skončí lhůta pro podávání žádostí o financování z restrukturalizačního fondu. V této souvislosti a se stávajícím mechanismem stažení z trhu musí být zaseta veškerá cukrová řepa potřebná pro výrobu celkové kvóty, čímž dojde k výrobě nadbytečného cukru, který pak musí být stažen z trhu a skladován výrobci na jejich vlastní náklady.Režim restrukturalizaceDosud došlo k mírnému snížení cen pro zpracovatele a pěstitelé (kteří podle mezioborové dohody dostávají platby za svou cukrovou řepu se značným zpožděním a v jednotlivých splátkách) je zatím nepocítili. Z toho důvodu výrobci, zejména pěstitelé cukrové řepy, dosud nereagovali na cenové signály, které vysílá trh s cukrem.Zpracovatele odrazovala možnost, že členské státy sníží během prvních dvou let restrukturalizačního období jejich kvótu až o 25 % a přerozdělí ji jiným výrobcům cukru[1]. Ve skutečnosti k využití této možnosti nedošlo, ale údajně se touto možností hrozilo.Zpracovatelé si nejsou jisti, protože členský stát může stanovit procentní podíl podpory, která má být poskytnuta zemědělcům, nad 10% minimum; musejí proto vypracovat restrukturalizační plán, aniž by znali přesnou částku, kterou budou mít k dispozici.4. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZAINTERESOVANÝMI STRANAMIKonzultace s účastníky na trzích v odvětví cukru proběhly v rámci poradní skupiny pro cukr dne 12. února 2007 a účastníci byli požádáni, aby vyjádřili své názory na to, jakým způsobem zvýšit účinnost restrukturalizačního fondu. CEFS (European Committee for sugar producers – Evropský výbor výrobců cukru) předložil svůj oficiální návrh. CIBE (European beet growers association – Evropské sdružení pěstitelů cukrové řepy) rovněž vyjádřilo své názory.V únoru a březnu se konalo několik jednání na různých úrovních. Oficiální stanoviska byla rovněž zasílána poštou.Seznam zasedáníCEFS:13. března 2007 s útvary Komise28. března 2007 s útvary Komise, společně s CIBECIBE:14. března 2007 s útvary Komise20. března 2007 s komisařkou28. března 2007 s útvary Komise, společně s CEFSAAF – evropští výrobci škrobu:28.


text: února 2007 s útvary KomiseDopisy s oficiálním stanoviskemdopis AAF ze dne 20. března 20075. NAVRHOVANÁ OPATřENÍStaženíČlánek 19 by měl být upraven tak, aby se zavedl systém hranic – jde o změnu systému, který snižuje množství cukru skutečně vyrobeného v rámci kvóty.Kromě toho by během přechodného období do hospodářského roku 2009/10 mělo platit následující:- první rozhodnutí o stažení by mělo být přijato před zasetím a případně doplněno o další stažení v říjnu na základě aktualizovaných údajů;- je třeba vzít do úvahy, že u členských států, které se zúčastnily režimu restrukturalizace, by měla být hranice upravena podle kvóty, které se vzdaly, a u podniků by mělo dojít k úpravě podle jejich úsilí při restrukturalizaci;- tradiční potřeba zásobování, což jsou celková množství, u nichž mají rafinerie zabývající se výhradně rafinací přednostní přístup k preferenčním dovozům, by neměla být snižována podle stažení z trhu.Režim restrukturalizace- Procentní podíl podpory poskytované pěstitelům a smluvním poskytovatelům strojů by měl být stanoven na 10 %, přičemž pěstitelé by měli obdržet dodatečnou platbu;- lepší podmínky by měly být poskytnuty zpětně, aby nedošlo ke znevýhodnění pěstitelů a podniků, kteří se zúčastnili režimu v letech 2006/07 a 2007/08;- pěstitelům by měla být s určitým omezením dána možnost převzít iniciativu při vzdávání se kvóty, aby nebylo ohroženo přežití dotyčného závodu;- pokud se v roce 2008/09 podnik vzdá alespoň určité části kvóty, nebude muset v roce 2007/08 platit restrukturalizační částky pro tu část kvóty, jíž se týká rozhodnutí o stažení;- pokud svědčí spolehlivé ukazatele o tom, že kvantitativního cíle dočasného režimu restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství bude téměř dosaženo již v roce 2008/09, může Komise prodloužit lhůtu pro podávání žádostí.Navíc by v případě povinného snížení kvóty v roce 2010 mělo snížení podle jednotlivých členských států záviset na tom, jak úspěšné byly při snižování vnitrostátní kvóty v rámci režimu restrukturalizace.Uvedené úpravy se týkají nařízení (ES) č. 318/2006, pokud jde o stažení a konečné snížení kvóty, a nařízení (ES) č. 320/2006, pokud jde o režim restrukturalizace.6. DOPADÚprava stažení zmírní důsledky zdržení v procesu restrukturalizace. Nemá žádný finanční dopad.Úprava režimu restrukturalizace je navržena tak, aby bylo dosaženo cíle, kterým je, aby se podniky v letech 2008/09 a 2009/10 vzdaly dalších 3,8 milionu tun kvóty.Dodatečné částky na restrukturalizační podporu mohou být financovány z restrukturalizačního fondu, pro který nadále platí zásada samofinancování.SDĚLENÍ KOMISEtýkající se návrhů na změnu nařízení Rady (ES) č. 318/2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru a nařízení Rady (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve SpolečenstvíKomise předložila dne 7. května 2007 Radě návrh nařízení o změně nařízení Rady (ES) č. 320/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství[2], a návrh nařízení, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru[3].Cílem prvního návrhu je učinit účast v režimu restrukturalizace přitažlivější. Za tím účelem se navrhuje stanovit procentní podíl restrukturalizační podpory vyplácené pěstitelům a smluvním poskytovatelům strojů na 10 %, a tím odstranit nejistoty plynoucí z toho, že členské státy mají v


text: současné době možnost rozhodnout o stanovení vyššího procentního podílu. Pěstitelé mají namísto toho obdržet dodatečnou platbu.Dále se navrhuje zavést pro hospodářský rok 2008/09 možnost, aby pěstitelé mohli zahájit restrukturalizační proces podáním přímé žádosti o restrukturalizační podporu za předpokladu, že se vzdají svých dodavatelských práv vůči podniku, s nímž uzavřeli smlouvy o dodávkách v předcházejícím hospodářském roce. V důsledku toho by měly členské státy dotyčnému podniku snížit odpovídajícím způsobem kvótu. Použití navrhovaného opatření je však omezeno na snížení kvóty do výše maximálně 10 % z kvóty přidělené dotyčnému podniku, a přijetí žádostí pěstitelů členským státem by proto mělo být založeno na seznamu sestaveném podle pořadí došlých žádostí.Změny nařízení (ES) č. 320/2006 by se měly začít používat od hospodářského roku 2008/09. Vzhledem k tomu, že lhůta pro podávání žádostí o restrukturalizační podporu končí 31. ledna 2008, měli by pěstitelé a podniky při svých případných žádostech o restrukturalizační podporu včas pečlivě analyzovat svoji konkurenceschopnost ve střednědobém a dlouhodobém horizontu.Druhý návrh se týká změn ustanovení nařízení (ES) č. 318/2006 upravujících nástroj stažení. Patří sem začlenění kritérií stanovených v nařízení Komise (ES) č. 290/2007, pokud jde o případné další stahování z trhu na podzim roku 2007, do nařízení Rady. Rovněž je navrhováno zrušit ustanovení, podle nějž se má v případě stažení tradiční potřeba zásobování pro rafinérie snížit. To by se mělo použít od hospodářského roku 2007/2008.2007/0085(CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo změně nařízení (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve SpolečenstvíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[4],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení Rady (ES) č. 320/2006[5] bylo přijato s cílem umožnit nejméně konkurenceschopným výrobcům cukru, aby se vzdali své výroby v rámci kvót. Vzdání se kvót podle uvedeného nařízení však nedosáhlo úrovně, která se původně očekávala.(2) V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru[6] má být s ohledem na výsledky režimu restrukturalizace nejpozději do konce února 2010 provedeno lineární snížení kvót pro členské státy a regiony s cílem zabránit nerovnováze na trhu v hospodářských letech od roku 2010/11. Takovéto lineární snížení může znevýhodňovat nejkonkurenceschopnější podniky a oslabit odvětví jako celek. Aby k tomu nedošlo, je třeba zdokonalit fungování režimu restrukturalizace, aby se v rámci tohoto režimu vzdalo kvót více podniků.(3) Zdá se, že cukrovarnické podniky odrazuje od podávání žádostí o restrukturalizační podporu skutečnost, že nemají jistotu ohledně výše restrukturalizační podpory, kterou dostanou, protože členské státy mohou rozhodnout, že zvýší minimální procentní podíl podpory vyhrazený pro pěstitele cukrové řepy, cukrové třtiny nebo čekanky a pro smluvní poskytovatele strojů v souladu s čl. 3 odst. 6 nařízení (ES) č. 320/2006. Aby k této nejistotě nedocházelo, měla by být výše podpory vyhrazené pro pěstitele a smluvní poskytovatele strojů stanovena na 10 % z podpory poskytované cukrovarnickým podnikům a dotyčným pěstitelům by měla být poskytnuta dodatečná platba pro hospodářský rok 2008/09.(4) Aby nedošlo ke znevýhodnění podniků a pěstitelů, kteří se zúčastnili režimu restrukturalizace v


text: hospodářských letech 2006/07 a 2007/08, měl by jim být zpětně vyplacen rozdíl mezi částkou podpory poskytnutou pro uvedené hospodářské roky a částkou podpory, která by byla poskytnuta pro hospodářský rok 2008/09.(5) Pokud bude mít Komise spolehlivé důkazy o tom, že cíle restrukturalizačního fondu, tj. vzdání se 3,8 milionu tun kvóty, bude téměř dosaženo v hospodářském roce 2008/09, měla by mít možnost prodloužit lhůtu pro podávání žádostí, aby došlo ke zrychlení procesu restrukturalizace.(6) Zdá se, že by režim restrukturalizace přinášel lepší výsledky, kdyby byli pěstitelé schopni vzdát se z vlastní iniciativy své produkce cukrové řepy nebo třtiny, s níž se počítalo, že bude zpracována na cukr podléhající kvótě. Za tím účelem by měli mít pěstitelé v hospodářském roce 2008/09 možnost požádat přímo o podporu podle čl. 3 odst. 6 nařízení (ES) č. 320/2006 za předpokladu, že přestanou dodávat cukrovou řepu nebo třtinu do podniků, s nimiž je vázaly smlouvy o dodávkách v předchozím hospodářském roce. V důsledku toho by měly členské státy dotyčným cukrovarnickým podnikům snížit kvóty.(7) Aby nebyla žádostmi pěstitelů o podporu ohrožena hospodářská životaschopnost dotyčných cukrovarnických podniků, mělo by být snížení kvót omezeno na 10 % kvóty přidělené jednotlivým podnikům, což odpovídá procentnímu podílu na kvótě, který může členský stát přerozdělit v každém hospodářském roce v souladu s čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 318/2006.(8) Pokud je kvóta cukrovarnickému podniku snížena v důsledku žádostí pěstitelů o podporu, měla by být uvedenému podniku poskytnuta restrukturalizační podpora podle čl. 3 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 320/2006. Pokud jde o výši poskytnuté podpory, mělo by jít o částky uvedené v čl. 3 odst. 5 písm. c) uvedeného nařízení. Tyto částky by však měly být sníženy, pokud podnik nepřijme opatření ve prospěch pracovních sil dotčených snížením výroby v rámci kvót.(9) Cukrovarnické podniky dotčené žádostmi pěstitelů o podporu by měly mít do 31. ledna předcházejícího dotyčnému hospodářskému roku právo podat žádost o restrukturalizační podporu v souladu s články 3 a 4 nařízení (ES) č. 320/2006 za předpokladu, že se vzdají kvóty odpovídající alespoň stejné úrovni snížení kvót, k němuž by došlo v důsledku žádostí o podporu podaných pěstiteli. V uvedeném případě by žádost o podporu cukrovarnických podniků měla nahradit žádosti pěstitelů.(10) Aby byla vytvořena další pobídka pro účast v režimu restrukturalizace, bylo by vhodné poskytnout osvobození od uhrazení části dočasných restrukturalizačních částek, které mají být uhrazeny v souladu s článkem 11 nařízení (ES) č. 320/2006 pro hospodářský rok 2007/08, těm podnikům, které se pro hospodářský rok 2008/09 vzdají určitého procentního podílu své kvóty alespoň ve výši procentního podílu určeného ke stažení pro podnik v roce 2007/08. Částka, o kterou by byly osvobozeny, by měla být úměrná tomuto procentnímu podílu určenému ke stažení.(11) Nařízení (ES) č. 320/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.(12) V tomto nařízení by se mělo přihlédnout ke skutečnosti, že celkové kvóty pro výrobu inulinového sirupu se podniky vzdaly v rámci režimu restrukturalizace již v hospodářském roce 2006/07. Není již proto nutné odkazovat na uvedený výrobek nebo surovinu, z níž se vyrábí, tj. čekanku,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES)


text: č. 320/2006 se mění takto:1) Článek 3 se mění takto:a) v odstavci 6 se první a druhý pododstavec nahrazuje tímto:„Částka ve výši 10 % příslušné restrukturalizační podpory stanovené v odstavci 5 se vyhrazuje pro:a) pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny, kteří během období předcházejícího hospodářskému roku uvedenému v odstavci 2 dodávali tyto produkty pro výrobu cukru v rámci příslušné kvóty, které se podnik vzdal;b) smluvní poskytovatele strojů, kterými jsou fyzické nebo právnické osoby, jež na smluvním základě pracovaly se svými zemědělskými stroji pro pěstitele, pro produkty a v období, které jsou uvedeny pod písmenem a).Po konzultaci s dotčenými stranami určí členské státy období uvedené v prvním pododstavci.“;b) doplňují se nové odstavce, které znějí:„7. Pro hospodářský rok 2008/09 obdrží pěstitelé uvedení v odst. 6 písm. a) dodatečnou platbu ve výši 237,5 EUR za tunu kvóty, které se podnik vzdal.8. Tento odstavec se vztahuje na:a) podniky, které se v hospodářském roce 2006/07 nebo 2007/08 vzdaly kvóty v rámci režimu restrukturalizace, ab) pěstitele a smluvní poskytovatele strojů dotčené tím, že se podniky vzdaly kvóty podle bodu a).Pokud byly částky poskytnuté v hospodářských letech 2006/07 a 2007/08 podle odstavců 1 až 6 osobám, na které se vztahuje předchozí pododstavec, nižší než částky, které by bývaly obdržely za podmínek platných pro hospodářský rok 2008/09, vyplatí se jim rozdíl zpětně.Pokud byly částky poskytnuté v hospodářských letech 2006/07 a 2007/08 pěstitelům podle odstavce 7 nižší než částky, které by bývali obdrželi za podmínek platných pro hospodářský rok 2008/09, vyplatí se jim rozdíl zpětně.“2) V čl. 4 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Komise může pro hospodářský rok 2008/09 prodloužit lhůtu pro podávání žádostí uvedenou v prvním pododstavci nanejvýš o 20 pracovních dnů, pokud do 31. prosince 2007 získá spolehlivé ukazatele o tom, že v hospodářském roce 2008/09 bude téměř dosaženo cíle, kterým je vzdání se kvóty 3,8 milionu tun v rámci dočasného režimu restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství. Komise toto prodloužení oznámí prostřednictvím sdělení uveřejněného v řadě C Úředního věstníku Evropské unie do 1. ledna 2008.“3) Vkládá se nový článek 4a, který zní:„Článek 4a Žádost o restrukturalizační podporu podaná pěstiteli1. Pokud jde o hospodářský rok 2008/09, mohou pěstitelé cukrové řepy nebo cukrové třtiny, která má být zpracována na cukr podléhající kvótě, podat dotyčnému členskému státu přímou žádost o podporu podle čl. 3 odst. 6 provázenou závazkem, že přestanou dodávat cukrovou řepu nebo třtinu podléhající kvótě podniku, s nímž uzavřeli smlouvu o dodávkách v předcházejícím hospodářském roce.2. Žádosti uvedené v odstavci 1 se podávají do 30. listopadu 2007. Žádosti se mohou podávat ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.3. Dotyčné členské státy vypracují seznam žádostí uvedených v odstavci 1 v chronologickém pořadí podle jejich podání a poskytnou tento seznam dotyčným žadatelům a podnikům do deseti pracovních dnů po skončení lhůty pro podání žádostí podle odstavce 2.4. Dotyčné členské státy přijmou v chronologickém pořadí podle odstavce 3 žádosti pěstitelů odpovídající nejvýše 10 % kvóty přidělené každému podniku a sníží dotyčným podnikům poměrně kvótu podle čl. 11 odst. 4 nařízení (ES) č. 318/2006.V případě, že je dosaženo limitu 10


text: %, zamítne dotyčný členský stát plně nebo částečně zbývající žádosti.Dotyčný podnik vypracuje a provádí sociální plán uvedený v čl. 4 odst. 3 písm. f) tohoto nařízení.5. Po přijetí žádostí členským státem v souladu s odstavcem 4 činí výše poskytnuté restrukturalizační podpory:a) pro pěstitele: 10 % příslušné částky podpory stanovené v čl. 3 odst. 5 písm. c) a pro hospodářský rok 2008/09 dodatečná platba uvedená v čl. 3 odst. 7;b) pro podniky: příslušná částka podpory stanovená v čl. 3 odst. 5 písm. c) snížená o 10 % nebo o 60 %, pokud dotyčný podnik nesplňuje požadavek uvedený v odst. 4 druhém pododstavci tohoto článku.6. Odstavce 1 až 5 se nepoužijí v případě, že podnik podá žádost o restrukturalizační podporu v souladu s článkem 4, kterou se vzdá kvóty odpovídající alespoň objemu kvóty, která by byla snížena v důsledku toho, že členský stát přijal žádosti pěstitelů o podporu.“4) V čl. 5 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Pokud Komise prodlouží lhůtu uvedenou v čl. 4 odst. 1 podle třetího pododstavce uvedeného článku, prodlužuje se stejným způsobem automaticky lhůta uvedená v prvním pododstavci tohoto odstavce.“5) V článku 11 se doplňuje nový odstavec, který zní:„6. V hospodářském roce 2008/09 budou podniky, kterých se týkalo použití procentního podílu určeného ke stažení stanoveného dne 16. března 2007 v čl. 1 odst. 1 nebo čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 290/2007* a které se vzdají určitého procentního podílu ze své kvóty ve výši alespoň procentního podílu určeného ke stažení, osvobozeny od platby části dočasné restrukturalizační částky, která má být zaplacena pro hospodářský rok 2007/08.V případě, kdy jsou splněny podmínky uvedené v prvním pododstavci, se snížení dočasné restrukturalizační částky vypočte vynásobením uvedené částky procentním podílem určeným ke stažení stanoveným v souladu s čl. 1 odst. 1 nebo čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 290/2007.* Úř. věst. L 78, 17.3.2007, s. 20.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda2007/0086(CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 318/2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukruRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[7],vzhledem k těmto důvodům:(1) V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 318/2006[8] má Komise do konce února 2010 rozhodnout o lineárním snížení kvót v jednotlivých členských státech a regionech s cílem upravit tyto kvóty na udržitelnou úroveň poté, co uplyne platnost režimu restrukturalizace zavedeného nařízením Rady (ES) č. 320/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky[9]. Za účelem pobídky k vyšší účasti v tomto režimu by bylo vhodné snížit procentní sazbu uvedenou v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 318/2006 a zohlednit přitom celkové kvóty, kterých se jednotlivé členské státy v rámci režimu restrukturalizace vzdaly, a rovněž


text: členským státům umožnit, aby upravily tuto procentní sazbu jednotlivým podnikům podle jejich úsilí vynaloženého na restrukturalizaci.(2) Článek 4a nařízení (ES) č. 320/2006 umožňuje pěstitelům cukrové řepy a třtiny, která má být zpracována na cukr podléhající kvótě, podat přímou žádost o restrukturalizační podporu za předpokladu, že přestanou dodávat cukr podnikům, s nimiž uzavřeli smlouvy o dodávkách v předcházejícím hospodářském roce. V důsledku přijetí takových žádostí mají členské státy snížit dotyčným podnikům kvótu v rámci 10% limitu podle druhé odrážky čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 318/2006. V této souvislosti je třeba změnit uvedený článek tak, aby umožňoval konečné snížení kvót přidělených podnikům.(3) Článek 19 nařízení (ES) č. 318/2006 umožňuje stáhnout cukr z trhu, pokud je to třeba k udržení strukturální rovnováhy trhů na cenové hladině blízké referenční ceně. Uplatňování tohoto opatření je v současné době založeno na procentním podílu společném pro všechny členské státy a použitelném na veškerou výrobu v rámci kvót. Poslední zkušenosti ukazují, že takovéto lineární použití může být kontraproduktivní, protože jsou výrobci podněcováni k výrobě nad rámec toho, co vyžadují jejich smluvní vztahy, aby se zabránilo případnému povinnému uskladnění množství stažených z trhu. Bylo by proto vhodné upravit nástroj stažení tím, že se lineární procentní podíl nahradí hranicí, která se určí použitím koeficientu na kvóty přidělené jednotlivým podnikům; množství vyrobená v rámci kvóty nad tuto hranici by měla být stažena. Podniky by takto měly možnost vyhnout se důsledkům stažení tím, že by upravily svoji výrobu tak, aby nepřesahovala uvedenou hranici.(4) Podle článku 5 uvedeného nařízení musí členské státy rozhodnout o poskytnutí restrukturalizační podpory podle nařízení (ES) č. 320/2006 do konce února 2008 a 2009. Jakmile přijmou rozhodnutí, bude možné provést prognózu s vyšší přesností, pokud jde o rovnováhu na trhu v dalším hospodářském roce. V této souvislosti se zdá, že cíle stažení bude lépe dosaženo, pokud bude koeficient stažení pro hospodářské roky 2008/09 a 2009/10 možno dočasně a preventivně stanovit do poloviny března předcházejícího hospodářského roku, neboť to umožní pěstitelům cukrové řepy přizpůsobit jejich výsevy předpokládané rozvaze.(5) Aby bylo možno zohlednit aktuální tržní údaje o výrobě, je třeba zajistit, aby se dočasný a preventivní koeficient stažení stanovený v březnu pro dotyčný hospodářský rok v případě potřeby snížil.(6) Je třeba omezit rozsah povinnosti uvedené v čl. 6 odst. 5 nařízení (ES) č. 318/2006 tak, aby cukrovarnické podniky nemusely platit minimální cenu za množství cukrové řepy, které odpovídá celé jejich kvótě, včetně množství, která mohou být vyrobena nad danou hranici.(7) Ustanovení čl. 19 odst. 3 nařízení (ES) č. 318/2006 stanoví, že stažená množství neuváděná na trh jako průmyslový cukr nebo isoglukosa mají být považována za první množství vyrobená v rámci kvóty pro následující hospodářský rok. Toto pravidlo by mohlo znamenat, že podniky, které se chtějí zúčastnit režimu restrukturalizace v hospodářských letech 2008/09 a 2009/10, nebudou moci uvedeného režimu využívat v plné míře. Aby se odstranily překážky restrukturalizace v odvětví cukru, je třeba osvobodit od stažení v hospodářském roce 2007/08 nebo od možného stažení v hospodářském roce 2008/09 ty podniky, které v dotyčném hospodářském roce stažení úspěšně zažádaly o restrukturalizační


text: podporu podle nařízení (ES) č. 320/2006 a které se proto vzdají své celkové kvóty v následujícím hospodářském roce.(8) Za účelem pobídky k vyšší účasti v režimu restrukturalizace by bylo vhodné zvýšit koeficient v závislosti na celkové kvótě, které se jednotlivé členské státy v rámci režimu restrukturalizace vzdaly, přičemž by členský stát upravil tento zvýšený koeficient pro jednotlivé podniky podle jejich individuální snahy o restrukturalizaci.(9) Dovozní licence v rámci určitého preferenčního režimu mají být vydávány pouze rafineriím zabývajícím se výhradně rafinací v mezích tradiční potřeby zásobování podle článku 29 nařízení (ES) č. 318/2006. Tato výsada by neměla být omezena použitím stažení z trhu, protože rafinerie nemají stejnou možnost jako výrobci cukru přizpůsobit svoji výrobu hranicím stažení.(10) V čl. 1 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 290/2007 ze dne 16. března 2007, kterým se pro hospodářský rok 2007/08 stanoví procentní podíl podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 318/2006[10], se procentní podíl určený ke stažení stanovil pro uvedený hospodářský rok na 13,5 %. Odchylka v čl. 1 odst. 2 uvedeného nařízení stanoví hranici pro použití procentního podílu určeného ke stažení, a tím se omezuje povinnost stažení pro ty podniky, které nepřispívají k nadbytečné produkci. Procentní podíl určený ke stažení se navíc snižuje v případě členských států, které vyvinuly obzvláštní úsilí v rámci režimu restrukturalizace. Aby se předešlo vzniku nejasností v důsledku změn týkajících se nástroje stažení zavedeného tímto nařízením, je třeba uvést, že pro hospodářský rok 2007/08 by měl být procentní podíl podle čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 290/2007 převeden na odpovídající koeficient.(11) Článek 6 nařízení Rady (ES) č. 318/2006 stanoví pravidla pro mezioborové dohody. V souladu s odstavcem 6 uvedeného článku se mohou mezioborové dohody odchýlit od některých z těchto pravidel. Pro cukrovarnické podniky, které nepodepsaly před zasetím smlouvy na množství odpovídající jejich cukru podléhajícímu kvótám, by měla být stanovena možnost odchýlit se od povinnosti zaplatit minimální cenu za veškerou cukrovou řepu, kterou zpracovávají na cukr, jako tomu bylo do použití nařízení (ES) č. 318/2006.(12) Ustanovení čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 318/2006 upravuje každoročně kvóty pro členské státy a regiony stanovené v příloze III uvedeného nařízení; tyto úpravy vyplývají z použití různých mechanismů, jejichž prostřednictvím se kvóty přidělené jednotlivým podnikům buď zvyšují, nebo snižují. Ustanovení čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 318/2006 se také vztahují na článek 14, který se týká převodu přebytkového cukru, a na článek 19 uvedeného nařízení, který se týká stažení cukru z trhu. Výsledkem použití uvedených článků však není ani zvýšení, ani snížení kvóty. Je proto třeba zrušit příslušné odkazy.(13) Nařízení (ES) č. 318/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.(14) V tomto nařízení by se mělo přihlédnout ke skutečnosti, že celkové kvóty pro výrobu inulinového sirupu se podniky vzdaly v hospodářském roce 2006/07 v rámci režimu restrukturalizace stanoveného nařízením (ES) č. 320/2006,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 318/2006 se mění takto:1) V článku 6 se odstavec 6 nahrazuje tímto:„6. S výhradou schválení příslušným členským státem se mohou mezioborové dohody odchýlit od odstavců 3, 4 a 5.“2) Článek 10 se nahrazuje tímto:„Článek


text: 10 Správa kvót1. Postupem podle čl. 39 odst. 2 se kvóty stanovené v příloze III upraví pro každý z hospodářských roků 2008/09, 2009/10 a 2010/11 nejpozději do konce února předcházejícího hospodářského roku. Tyto úpravy vyplývají z použití článků 8 a 9 tohoto nařízení, odstavce 2 tohoto článku a článku 3 a čl. 4a odst. 4 nařízení (ES) č. 320/2006.2. S ohledem na výsledky režimu restrukturalizace podle nařízení Rady (ES) č. 320/2006 stanoví Komise nejpozději do konce února roku 2010 postupem podle čl. 39 odst. 2 tohoto nařízení jednotnou procentní sazbu nezbytnou ke snížení stávajících kvót na cukr a isoglukosu pro jednotlivé členské státy nebo regiony s cílem zabránit nerovnováze na trhu v hospodářských letech od hospodářského roku 2010/11. Členské státy odpovídajícím způsobem upraví kvóty pro každý podnik.Odchylně od prvního pododstavce se u členských států, pro které se vnitrostátní kvóta snížila v důsledku toho, že se podniky v souladu s článkem 3 a čl. 4a odst. 4 nařízení (ES) č. 320/2006 vzdaly kvóty, stanoví použitelný procentní podíl v souladu s kritérii uvedenými v příloze VIII tohoto nařízení. Takové členské státy upraví pro jednotlivé podniky na svém území, které jsou držiteli kvóty, procentní podíl získaný výpočtem podle přílohy VIII v poměru ke kvótám na cukr, kterých se dotyčné podniky vzdaly v rámci režimu restrukturalizace, a to tak, že celkové snížení kvót v členských státech vyplývající z procentního podílu uvedeného ve druhém pododstavci zůstane nezměněno.“3) Článek 11 se mění takto:a) název se nahrazuje tímto:„Článek 11 Přerozdělování vnitrostátních kvót a snížení kvót“b) v odstavci 1 se doplňuje nová věta, která zní:„Členské státy při tom uplatňují objektivní a nediskriminační kritéria.“;c) vkládá se nový odstavec, který zní:„4. Pokud se použije článek 4a nařízení (ES) č. 320/2006, odchylně od odstavce 3 upraví členské státy kvótu na cukr přidělenou dotyčnému podniku použitím snížení definovaného podle odstavce 4 uvedeného článku v mezích procentního podílu stanoveného ve druhé odrážce odstavce 1 tohoto článku.“4) V čl. 15 odst. 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:„c) cukru, isoglukosy a inulinového sirupu, které byly v souladu s článkem 19 a 19a staženy z trhu a u nichž nejsou splněny povinnosti stanovené v čl. 19 odst. 3.“5) Článek 19 se nahrazuje tímto:„Článek 19 Stažení cukru1. K zachování strukturální rovnováhy trhu na cenové hladině blízké referenční ceně může Komise s ohledem na závazky Společenství plynoucí z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy rozhodnout o stažení takových množství cukru nebo isoglukosy vyrobených v rámci kvót, která přesahují hranici vypočtenou v souladu s odstavcem 2, z trhu, a to až do začátku následujícího hospodářského roku.2. Hranice stažení uvedená v odstavci 1 se pro každý podnik, který je držitelem kvóty, vypočítá vynásobením jeho kvóty koeficientem, který se stanoví postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2 do 31. října dotyčného hospodářského roku, na základě předpokládaného vývoje na trhu v uvedeném hospodářském roce.3. Každý podnik s přidělenou kvótou skladuje v období stažení na vlastní náklady cukr vyrobený v rámci kvóty nad hranici vypočtenou v souladu s odstavcem 2.Množství cukru nebo isoglukosy stažená během určitého hospodářského roku se považují za první množství


text: vyrobená v rámci kvóty pro následující hospodářský rok. S ohledem na předpokládaný vývoj na trhu s cukrem je však možné postupem podle čl. 39 odst. 2 rozhodnout, že pro běžný nebo následující hospodářský rok se veškerý stažený cukr či veškerá stažená isoglukosa nebo jejich část považuje za:a) přebytkový cukr nebo přebytkovou isoglukosu, které se mohou stát průmyslovým cukrem nebo průmyslovou isoglukosou, nebob) dočasnou výrobu v rámci kvóty, z níž část může být vyhrazena na vývoz v souladu se závazky Společenství plynoucími z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy.4. Není-li zásobování Společenství cukrem dostatečné, je možné postupem podle čl. 39 odst. 2 rozhodnout, že určité množství staženého cukru může být prodáno na trhu Společenství před koncem období stažení.“6) Vkládá se nový článek 19a, který zní:„Článek 19a Stažení cukru v hospodářském roce 2007/08, 2008/09 a 2009/101. Odchylně od čl. 19 odst. 2 a postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2 může Komise rozhodnout o stanovení koeficientu uvedeného v čl. 19 odst. 2 pro hospodářské roky 2007/08, 2008/09 a 2009/10 nejpozději do 16. března předcházejícího hospodářského roku s ohledem na výsledek snížení vnitrostátní kvóty na cukr v jednotlivých členských státech stanoveného v příloze III tohoto nařízení ve srovnání se zněním přílohy III platným ke dni 1. července 2006. Pro ty členské státy, které ke dni 1. července 2006 nebyly členy Společenství, by mělo srovnání zohlednit znění přílohy III platné ke dni jejich přistoupení ke Společenství.Pro účely tohoto článku se procentní podíl určený ke stažení pro hospodářský rok 2007/08 podle čl. 1 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 290/2007* převede na koeficient 0,865.2. Na základě aktualizovaného předpokládaného vývoje trhu může být do 31. října dotyčného hospodářského roku a postupem podle čl. 39 odst. 2 rozhodnuto o snížení koeficientu stanoveného podle odstavce 1 tohoto článku.3. Koeficienty uvedené v čl. 19 odst. 2 a v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se v dotyčném hospodářském roce nepoužijí na podnik, který se v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 320/2006 od následujícího hospodářského roku vzdá celkové kvóty přidělené uvedenému podniku.4. Pro členské státy, kde byla vnitrostátní kvóta na cukr snížena v důsledku toho, že se podniky vzdaly kvóty podle článku 3 nařízení (ES) č. 320/2006, se koeficienty stanovené v souladu s čl. 19 odst. 2 nebo odstavci 1 a 2 tohoto článku upraví v souladu s přílohou IX tohoto nařízení.Takové členské státy upraví pro jednotlivé podniky na svém území, které jsou držiteli kvóty na cukr, koeficient získaný výpočtem podle přílohy IX v poměru k jednotlivým kvótám na cukr, kterých se dotyčné podniky vzdaly v rámci režimu restrukturalizace, a to tak, že použitelný koeficient v uvedeném členském státě jako celku definovaný v příloze IX zůstane nezměněn.* Úř. věst. L 78, 17.3.2007, s. 20.“7) V čl. 29 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:„Tradiční potřeba zásobování cukrem určeným k rafinaci je stanovena pro Společenství ve výši 2 324 735 tun na hospodářský rok, vyjádřeno jako bílý cukr.“8) V příloze V bodu VI se odkaz na čl. 10 odst. 3 nahrazuje odkazem na


text: čl. 10 odst. 2.9) Znění přílohy tohoto nařízení se doplňuje jako přílohy VIII a IX.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa RadupředsedaPŘÍLOHA„PŘÍLOHA VIIIVÝPOČET PROCENTNÍHO PODÍLU POUŽITELNÉHO PRO ČLENSKÉ STÁTY, JIMŽ BYLA SNÍŽENA VNITROSTÁTNÍ KVÓTA1. Pro účely výpočtu uvedeného v bodě 2 se použijí tyto definice:a) „použitelným procentním podílem“ se rozumí procentní podíl použitelný v každém členském státě na kvóty přidělené jednotlivým podnikům;b) „jednotnou procentní sazbou“ se rozumí jednotná procentní sazba stanovená Komisí v souladu s čl. 10 odst. 2 prvním pododstavcem;c) „snížením“ se rozumí hodnota získaná vydělením celkových kvót, kterých se podniky vzdaly, v jednotlivých členských státech vnitrostátními kvótami stanovenými v příloze III tohoto nařízení ve znění platném ke dni 1. července 2006. Pro ty členské státy, které ke dni 1. července 2006 nebyly členy Společenství, se odkaz na přílohu III týká znění platného ke dni jejich přistoupení ke Společenství.2. Použitelný procentní podíl se rovná jednotné procentní sazbě vynásobené hodnotou 1 – [(1/0,6) x snížení].Pokud je výsledek menší než nula, rovná se použitelný procentní podíl nule.PŘÍLOHA IXVÝPOČET KOEFICIENTU POUŽITELNÉHO PRO ČLENSKÉ STÁTY, JIMŽ BYLA SNÍŽENA VNITROSTÁTNÍ KVÓTA NA CUKR1. Pro účely výpočtu uvedeného v bodech 2 a 3 se použijí tyto definice:a) „použitelným koeficientem“ se rozumí koeficient použitelný v každém členském státě na kvóty jednotlivých podniků;b) „snížením“ se rozumí hodnota získaná vydělením celkových kvót na cukr, kterých se podniky vzdaly, v jednotlivých členských státech, a to včetně kvót, kterých se podniky vzdaly v hospodářském roce, k němuž se snížení vztahuje, vnitrostátními kvótami na cukr stanovenými v příloze III tohoto nařízení ve znění platném ke dni 1. července 2006; pro ty členské státy, které ke dni 1. července 2006 nebyly členy Společenství, by měl výpočet zohlednit znění přílohy III platné ke dni jejich přistoupení ke Společenství;c) „koeficientem“ se rozumí koeficient stanovený Komisí v souladu s čl. 19 odst. 2 nebo čl. 19a odst. 1 a 2.2. Pro hospodářský rok 2007/08 se použitelný koeficient rovná koeficientu zvýšenému o hodnotu [(1/0,5) x snížení] x (1 – koeficient).Pokud je výsledek vyšší než 1, rovná se použitelný koeficient 1.3. Pro hospodářské roky 2008/09 a 2009/10 se použitelný koeficient rovná koeficientu zvýšenému o hodnotu [(1/0,6 x snížení] x (1 – koeficient).Pokud je výsledek vyšší než 1, rovná se použitelný koeficient 1.“FINANČNÍ VÝKAZ |1. | ROZPOČTOVÝ OKRUH (nomenklatura pro rok 2007) 05 02 05 05 02 16 680 | POLOŽKY (rozpočet na rok 2007): 323 mil. EUR p.m. mil. EUR p.m. mil. EUR |2. | NÁZEV: – nařízení Rady o změně nařízení (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství – nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 318/2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru |3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: Ustanovení článků 36 a 37 Smlouvy o ES |4. | CÍLE: – zlepšit dobrovolný režim restrukturalizace v odvětví cukru a vytvořit další pobídku pro účast v tomto režimu; – zachovat strukturální rovnováhu trhu upřesněním pravidel týkajících se


text: dočasného stažení cukru z trhu v hospodářských letech 2007/08, 2008/09 a 2009/10. |5. | FINANČNÍ DOPADY | OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | FINANČNÍ ROK 2007 (v milionech EUR) | FINANČNÍ ROK 2008 (v milionech EUR) |5.0 | VÝDAJE – FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY / INTERVENCE) – VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ – JINÝCH SUBJEKTŮ | – | + 332 |5.1 | PŘÍJMY – VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY / CLA) – VNITROSTÁTNÍ | – | – 204 |2009 | 2010 | 2011 | 2012 |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE | + 62 | – | – | – |5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY | – 136 |5.2 | METODA VÝPOČTU: Viz výpočty v příloze. |6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z POLOŽEK ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.2 | BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? | ANO NE |6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT POLOŽKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | ANO NE |POZNÁMKY: Zásada samofinancování z dočasného restrukturalizačního fondu platí i nadále podle těchto nových pravidel. Poskytnutí jakékoli podpory uvedené v nařízení Rady (ES) č. 320/2006 je možné pouze v rámci prostředků, které má fond k dispozici. Simulace finanční situace fondu podle těchto nových pravidel je uvedena v příloze (bod 5). Cílem nařízení Rady (ES) č. 318/2006 je zlepšit rovnováhu trhu v případě potenciálních přebytků cukru na vnitřním trhu a jako takové nepovede k žádným dodatečným výdajům z rozpočtu. |PŘÍLOHA |1 – Předpokládané dostupné zdroje v restrukturalizačním fondu na konci hospodářského roku 2007/08 (současný režim) |(mil. EUR) |Výdaje | Příjmy | Zůstatek | Kumulovaný zůstatek |hospodářský rok 2006/07 | 1 358 | 2 145 | 787 |hospodářský rok 2007/08 | 573 | 2 866 | 2 293 | 3 080 |2 – Náklady na osvobození od dávky za množství stažená z trhu v roce 2007/08 (v případě, že se podniky v roce 2008/09 vzdají kvót odpovídajících alespoň množstvím staženým z trhu) |Maximální snížení dávky v hospodářském roce 2007/08 = 173,8 EUR/t x 12 % x 16,1 mil. t : přibližně 340 mil. EUR |Toto osvobození by mělo dopad: |– v březnu 2008 (rozpočet pro rok 2008) na platbu první splátky (60 %) dočasné restrukturalizační částky: 340*60 % = 204 mil. EUR |– v listopadu 2008 (rozpočet pro rok 2009) na platbu druhé splátky (40 %) dočasné restrukturalizační částky: 340*40 % = 136 mil. EUR |Kumulovaný zůstatek na konci hospodářského roku 2007/08: 3 080 – 340 = 2 740 mil. EUR |3 – Náklady na zpětné zvýšení pro pěstitele cukrové řepy v letech 1 a 2 |Náklady na toto opatření: přibližně 373 mil. EUR (viz podrobné výpočty dále) |Kumulovaný zůstatek na konci hospodářského roku 2007/08: 2 740 – 373 = 2 367 mil. EUR |4 – Náklady na zpětné zvýšení podílu pro podniky v letech 1 a 2 |Náklady na toto opatření: přibližně 22 mil. EUR (viz podrobné výpočty dále) |Kumulovaný zůstatek na konci hospodářského roku 2007/08: 2 367 – 22 = 2 345 mil. EUR |Tyto zpětné platby činí


text: (podíl pro pěstitele cukrové řepy + podíl pro podniky): |291 mil. EUR | pro hospodářský rok 2006/07: S největší pravděpodobností se uskuteční během rozpočtového roku 2008 |104 mil. EUR | pro hospodářský rok 2007/08: Dopad se projeví v: |červnu 2008 (rozpočet pro rok 2008) pro 40 % | 41 mil. EUR |listopadu 2008 (rozpočet pro rok 2009) pro 60 % | 62 mil. EUR |5 – Simulace situace fondu s 625 EUR/t pro vzdání se kvóty v hospodářském roce 2008/09, z čehož 10 % je určeno pro pěstitele cukrové řepy + dodatečná platba pro pěstitele cukrové řepy ve výši 237,5 EUR/t |Fond by byl plně využit, pokud by se podniky vzdaly v roce 3 kvót ve výši přibližně 3,85 mil. t (zbytková hodnota fondu: přibližně jen 54 mil. EUR) |mil. EUR | Výdaje | Příjmy | Zůstatek | Kumulovaný zůstatek |hospodářský rok 2006/07 | 1 649 | 2 145 | 496 |hospodářský rok 2007/08 | 677 | 2 526 | 1 849 | 2 345 |hospodářský rok 2008/09 | 3 730 | 1 439 | –2 291 | 54 |hospodářský rok 2009/10 | Žádné dávky | 0 | 54 |Celkem | 6 056 | 6 110 | 54 |Podrobné výpočty |Náklady na zpětnou podporu pro pěstitele cukrové řepy |Podpora pro pěstitele řepy 2008/09 (a) | 62,5 | = €10 %*625/t |dodatečná platba pro pěstitele cukrové řepy (b) | 237,5 |Celková částka pro pěstitele cukrové řepy: (a) + (b) | 300 |=> %podíl z restrukturalizační podpory na rok 2006/07 (730 EUR/t) | 41,10 |Cíl: | 41,10 % |2006/07 | stanovený procentní podíl | rozdíl od cíle | dotyčná množství (v tunách) | Náklady na zpětnou působnost: procentní podíl z rozdílu x množství x restrukturalizační podpora 2006/07 |IR | 32,3** | 8,80 | 199 260 | 12 794 485 |SV | 12,5 | 28,60 | 42 562 | 8 884 818 |IT | 10 | 31,10 | 778 737,2 | 176 773 344 |ES - Linares | 10 | 31,10 | 75 325 | 17 098 775 |ES - Ciudad Real | 15 | 26,10 | 17 793,5 | 3 389 662 |PT | 10 | 31,10 | 35 218 | 2 798 070 |BE-NL inuline * | 10 | 31,10 | 296 195,8 | 50 427 335 |FR inuline * | 10 | 31,10 | 2 4521 | 5 566 267 |celkem | 277 732 755 |* Nejsou k dispozici údaje o části připadající na pěstitele řepy a smluvní poskytovatele strojů, minimální sazba 10 % byla zachována. |** Není konečné. |Cíl: | 41,10 % |2007/08 | stanovený procentní podíl | rozdíl od cíle | dotyčná množství (v tunách) | Náklady na zpětnou působnost: procentní podíl z rozdílu x množství x restrukturalizační podpora 2007/08 |IT | 10 | 31,10 | 24 860,499 | 5 643 333 |PT | 28 | 13,10 | 19 500 | 1 864 200 |ES - Linares | 10 | 31,10 | 12 186,6 | 2 766 358 |ES - Ciudad Real | 15 | 26,10 | 4


text: 492,2 | 855 764 |FI | 17 | 24,10 | 56 087 | 9 865 703 |HU | 27 | 14,10 | 108 093 | 11 122 770 |CZ | 29,3 | 11,80 | 102 472,793 | 8 823 932 |SK | 20 | 21,10 | 70 133 | 10 800 482 |EL | 17 | 24,10 | 158 800 | 20 949 690 |SL | 10 | 31,10 | 52 973 | 12 024 871 |LV | 20 | 21,10 | 66 505 | 10 241 770 |Isoglucose pas concerné par ces 10% au moins | celkem | 94 958 874 |celkem pro 2 hospodářské roky: | 372 691 629 |Náklady na zpětnou podporu pro podniky |Část připadající na podniky pro hospodářský rok 2008/09 = 90 %*625 = 562,5 EUR/t | Cíl: 562,5 |2006/07 | stanovený procentní podíl | Částka na získanou tunu = stanovený procentní podíl x restrukturalizační podpora 2006/07 | Cíl: | Náklady na zpětné působení = rozdíl mezi cílem a částkou, kterou skutečně obdržely x dotyčná množství |IR | 67,7 | 494,21 | 562,5 | 13 607 465 |SV | 87,5 | 638,75 | 562,5 | 0 |IT | 90 | 657 | 562,5 | 0 |ES - Linares | 90 | 657 | 562,5 | 0 |ES - Ciudad Real | 85 | 620,5 | 562,5 | 0 |PT | 90 | 229,95 | 196,875* | 0 |BE-NL inuline | 90 | 492,75 | 421,875** | 0 |FR inuline | 90 | 657 | 562,5 | 0 |Netýká se isoglukosy | celkem | 13 607 465 |* Bez demontáže výrobních zařízení (čl. 3–5 písm. c) nařízení (ES) č. 320/2006) ** Částečná demontáž výrobních zařízení (čl. 3–5 písm. b) nařízení (ES) č. 320/2006) |2007/08 | stanovený procentní podíl | Částka na získanou tunu = stanovený procentní podíl x restrukturalizační podpora 2007/08 | Cíl: | Náklady na zpětné působení = rozdíl mezi cílem a částkou, kterou skutečně obdržely x dotyčná množství |IT | 90 | 657 | 562,5 | 0,00 |PT | 72 | 525,6 | 562,5 | 719 550,00 |ES - Linares | 90 | 657 | 562,5 | 0,00 |ES - Ciudad Real | 85 | 620,5 | 562,5 | 0,00 |FI | 83 | 605,9 | 562,5 | 0,00 |HU | 73 | 532,9 | 562,5 | 3 199 552,80 |CZ | 70,7 | 516,11 | 562,5 | 4 753 712,87 |SK | 80 | 584 | 562,5 | 0,00 |EL | 83 | 454,425 | 421,875 ** | 0,00 |SL | 90 | 657 | 562,5 | 0,00 |LV | 80 | 584 | 562,5 | 0,00 |Netýká se isoglukosy | celkem | 8 672 816 |** Částečná demontáž výrobních zařízení (čl. 3–5 písm. b) nař. (ES) 320/2006) | celkem pro 2 hospodářské roky: | 22 280 281 |Celkem pro hospodářský rok 2006/07 (pěstitel cukrové řepy + podnik): | 291 340 221 | EUR |Celkem pro hospodářský rok 2007/08 (pěstitel cukrové řepy + podnik): | 103 631 689 | EUR |Simulace pro hospodářský


text: rok 2008/09: Výdaje | Příjmy |Hypotetické kvóty, kterých se podniky vzdají v hosp. roce 2008/09 – v tunách | 3 850 000 | Kvóty na cukr na konci hospodářského roku 2007/08 (a) | 16 108 940,8 |Restrukturalizační podpora – podnik – mil. EUR (a) | 2 101 | Hypotetické kvóty, kterých se podniky vzdají (b) | 3 850 000 |Restrukturalizační podpora – pěstitel cukrové řepy – mil. EUR (b) | 1 120 | Dočasná restrukturalizační částka (c) | 113,3 EUR/t |Diverzifikační podpora – mil. EUR (c) | 361 | Příjmy z cukru – mil. EUR (d) = (a–b)*c | 1 389 |Dodatečná diverzifikační podpora – mil EUR (d) | 148 | Kvóty na isoglukosu na konci hospodářského roku 2007/08 (e) | 880 092,8 |Dočasná restrukturalizační částka (f) | 56,65 EUR/t |Příjmy z isoglukosy – mil. EUR (g) = (e)*(f) | 50 |CELKEM: (a) + (b) + (c) + (d) | 3 730 | Celkem příjmy 2008/09: (d)+(g) | 1 439 |[pic][pic][pic][1] Možnost povolit členským státům po dohodě s pěstiteli snížit kvótu podnikům až o 25 % a vzdát se této kvóty v rámci restrukturalizačního fondu byla zkoumána.[2] Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 48.[3] Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1.[4] Úř. věst. C ..., ..., s ....[5] Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 42.[6] Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. .../2007 (Úř. věst. L ..., ..., s ...).[7] Úř. věst. C ..., ..., s ....[8] Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 247/2007 (Úř. věst. L 69, 9.3.2007, s. 3).[9] Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 42. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. .../2007 (Úř. věst. L ...).[10] Úř. věst. L 78, 17.3.2007, s. 20.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0383(01)
 Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 2424/2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) /* KOM/2006/0383 konecném znení - CNS 2006/0125 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 12.7.2006KOM(2006) 383 v konečném znění2006/0125 (CNS)2006/0126 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2424/2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se mění rozhodnutí 2001/886/SVV o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)(předložené Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1) SOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Rada nařízením ES č. 2424/2001 a rozhodnutím 2001/886/SVV pověřila Komisi vývojem Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II). Cílem těchto návrhů je pozměnit výše uvedené nařízení a rozhodnutí, aby byla prodloužena lhůta pro vývoj SIS II do 31. prosince 2007 a aby bylo umožněno přidělení nezbytných prostředků. Kromě toho je stanoveno, že systém bude během svého vývoje umístěn ve Francii a Rakousku. |120 | Obecné souvislosti Schengenský informační systém (SIS) vytvořený v souladu s hlavou IV Úmluvy z roku 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích představuje základní nástroj pro používání ustanovení schengenského acquis začleněného do rámce Evropské unie. Současný SIS však nebyl koncipován pro zvětšující se počet členských států po rozšíření Evropské unie a pro další země, které budou připojeny k SIS II. Aby bylo možné využít nejnovější vývoj v oblasti informační technologie a umožnit zavedení nových funkcí, bylo v roce 2001 rozhodnuto, že bude vyvinut nový Schengenský informační systém druhé generace (SIS II). Potřebu prodloužení mandátu, který Rada udělila Komisi, o jeden rok vysvětluje několik faktorů, například dočasné přerušení činností v důsledku rozhodnutí Soudu prvního stupně (T-447/04) o procesu zadávání veřejných zakázek na vývoj SIS II, které bylo následně odloženo; komunikační infrastruktura S-Testa financovaná v rámci programu IDABC, která nebude zprovozněna během počáteční zkušební fáze, jak bylo plánováno; nedostatečná připravenost a nejistota týkající se míst vývoje a složitosti projektu samotného měly také negativní vliv na plánování. Volba míst pro vývoj systému ve Francii a Rakousku vyplynula z závěrů Rady ze dne 29. dubna 2004, kdy se členové Rady dohodli na tomto: „1. Ústřední část SIS II bude umístěna ve Štrasburku a provozní řízení této lokality a odpovědnost za styky s Komisí bude příslušet Francii. 2. Havarijní systém bude umístěn v Salcburku s výhradou některých opatření, která budou nezbytná předtím, než systém zahájí provoz. V tomto případě bude provozní řízení této lokality a odpovědnost za styky s Komisí příslušet Rakousku.“ |130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu - Úmluva k provedení Schengenské dohody (články 92 - 119) - Nařízení Rady (ES) č. 871/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu - Rozhodnutí Rady 2005/211/SVV ze dne 24. února 2005 o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu - Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1160/2005 ze dne 6. července 2005, kterým se mění Úmluva k provedení Schengenské dohody ze dne 14.