text: aby se zemědělci mohli přiměřeně přizpůsobit měnícím se úrovním podpory.30. Nařízení (ES) č. 1782/2003 sice zavedlo oddělený režim jednotné platby, ale i umožnilo členským státům z uvedeného režimu některé platby vyloučit. Současně čl. 64 odst. 3 uvedeného nařízení stanovil revizi možností stanovených v oddílech 2 a 3 kapitoly 5 hlavy III vzhledem k tržnímu a strukturálnímu vývoji. Analýzou příslušných zkušeností se zjistilo, že díky oddělení plateb od produkce si výrobci mohou pružněji vybírat a mohou při svých rozhodnutích týkajících se produkce vycházet ze ziskovosti a reakce trhu. To se zejména týká odvětví plodin na orné půdě, chmelu a osiv, a do určité míry i odvětví hovězího masa. Částečně vázané platby v těchto odvětvích by proto měly být začleněny do režimu jednotné platby. Aby se mohli zemědělci v odvětví hovězího masa postupně přizpůsobit novému uspořádání podpor, je třeba postupně do režimu začlenit zvláštní prémii na skot samčího pohlaví a porážkovou prémii. Protože částečně vázané platby v odvětví ovoce a zeleniny byly zavedeny teprve nedávno, a to pouze jako přechodné opatření, není přezkum těchto režimů nezbytný.31. Pokud však jde o odvětví krav bez tržní produkce mléka a odvětví skopového a kozího masa, zdá se, že bude nadále nezbytné zachovat minimální úroveň zemědělské produkce pro zemědělské ekonomiky v určitých regionech, a zejména tam, kde nemohou zemědělci využít jiné ekonomické alternativy. Na základě těchto skutečností by měly mít členské státy možnost zachovat si současnou úroveň vázané podpory. V takovém případě je třeba vypracovat zvláštní ustanovení pro dodržování požadavků na identifikaci a evidenci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000[13] a nařízení Rady (ES) č. 21/2004[14], zejména z hlediska zajištění vysledovatelnosti zvířat.32. Členské státy by měly mít možnost využít v jasně vymezených případech až 10 % svých stropů pro poskytnutí zvláštní podpory. Takováto podpora by měla umožnit členským státům řešit otázky životního prostředí a zlepšovat jakost a uvádění zemědělských produktů na trh. Zvláštní podpora by rovněž měla být k dispozici za účelem mírnění následků postupného ukončování mléčných kvót a oddělení podpory ve zvláště citlivých odvětvích. Vzhledem k rostoucímu významu účinného řízení rizik by měly mít členské státy možnost finančně přispívat na pojistné, které zemědělci platí za pojištění úrody, a rovněž na finanční odškodnění za některé hospodářské ztráty v případě chorob zvířat. Vzhledem k tomu, že je třeba dodržovat mezinárodní závazky Společenství, měly by být finanční prostředky, které by mohly být využity na opatření spojená s vázanou podporou, omezeny na vhodnou úroveň. V souladu s tím by měly být stanoveny podmínky použitelné na finanční příspěvky na pojištění úrody a na finanční odškodnění související s chorobami zvířat.33. Přímé platby v rámci režimu jednotné platby byly založeny na referenčních částkách přímých plateb, které zemědělci obdrželi v minulosti, nebo na částkách na hektar vyplacených na regionálním základě. Zemědělci v nových členských státech nepobírali přímé platby Společenství a nemají k dispozici historické referenční údaje za kalendářní roky 2000, 2001 a 2002. Proto byl nařízením (ES) č. 1782/2003 zaveden režim jednotné platby v nových členských státech založený na platbách na hektar na regionálním základě. Několik let po přistoupení nových


text: členských států ke Společenství však by mohlo být zvažováno použití referenčních období u těch členských států, které dosud nepřešly na režim jednotné platby. Vzhledem k usnadnění přechodu na režim jednotné platby, a zejména proto, aby nedocházelo ke spekulativním žádostem, je proto vhodné umožnit novým členským státům, aby při výpočtu platebních nároků v rámci režimu jednotné platby započetly plochy, u nichž byla v rámci režimu jednotné platby na plochu poskytnuta podpora na historickém základě.34. Díky možnosti regionalizace u režimu jednotné platby by měly mít nové členské státy možnost přizpůsobit hodnotu nároků na hektar na základě objektivních kritérií, aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci a aby se zabránilo narušení trhu.35. Nové členské státy by měly mít stejnou možnost jako ostatní členské státy provádět režim jednotné platby částečně.36. Oddělení přímé podpory a zavedení režimu jednotné platby byly základními prvky v procesu reformy společné zemědělské politiky. V roce 2003 však hovořilo několik důvodů pro zachování zvláštní podpory u řady plodin. Zkušenosti získané při provádění nařízení (ES) č. 1782/2003 spolu s vývojem situace na trhu naznačují, že režimy, které zůstaly v roce 2003 zachovány mimo režim jednotné platby, lze nyní začlenit do uvedeného režimu, a podpořit tak udržitelné zemědělství, které se bude více orientovat na trh. To se týká zejména odvětví olivového oleje, kde byla použita pouze marginálně platba vázaná na produkci. Rovněž tomu tak je v případě plateb u pšenice tvrdé, bílkovinných plodin, rýže, bramborového škrobu a skořápkového ovoce, kde volbu oddělené podpory ovlivňuje klesající účinnost zbývajících vázaných plateb. V případě lnu je rovněž vhodné zrušit podporu zpracování a začlenit příslušné částky do režimu jednotné platby. Pokud jde o rýži, sušená krmiva, bramborový škrob a len, mělo by být poskytnuto přechodné období, aby bylo zajištěno, že jejich přesun do oddělené podpory proběhne co nejplynuleji. Pokud jde o skořápkové ovoce, měly by mít členské státy možnost pokračovat ve vyplácení vnitrostátní části podpory způsobem vázaným na produkci, aby se zmírnily účinky oddělení plateb.37. V důsledku začlenění nových režimů do režimu jednotné platby je třeba stanovit výpočet nové úrovně podpory individuálních příjmů v rámci uvedeného režimu. V případě skořápkového ovoce, bramborového škrobu, lnu a sušených krmiv by mělo ke zvýšení dojít na základě podpory, kterou zemědělci obdrželi v posledních letech. V případě začlenění plateb, které byly dosud z režimu jednotné platby částečně vyloučeny, by však měly mít členské státy možnost rozhodnout se pro použití původních referenčních období.38. Nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovilo zvláštní podporu pro energetické plodiny s cílem napomoci rozvoji daného odvětví. Díky poslednímu vývoji v odvětví bioenergie, a zejména díky značné poptávce po těchto produktech na mezinárodních trzích a zavedení závazných cílů ohledně podílu bioenergie na celkové spotřebě paliv do roku 2020, už neexistuje dostatečný důvod pro poskytování zvláštní podpory pro energetické plodiny.39. Při začlenění odvětví bavlny do režimu jednotné platby bylo považováno za nezbytné, aby část podpory mohla zůstat nadále spojena s pěstováním bavlny prostřednictvím zvláštní podpory na hektar, na který lze poskytnout podporu, aby se zabránilo riziku narušení organizace produkce v regionech s produkcí bavlny. Tato možnost by měla být zachována v

type: legislation

jurisdiction: EU


text: souladu s cíli stanovenými v protokolu č. 4 o bavlně připojeného k aktu o přistoupení Řecka.40. Aby se zmírnily účinky restrukturalizačního procesu v členských státech, které poskytly restrukturalizační podporu podle nařízení Rady (ES) č. 320/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství[15], měla by se pěstitelům cukrové řepy a cukrové třtiny poskytnout podpora na maximální období pěti po sobě následujících let.41. Akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska a Akt o přistoupení Bulharska a Rumunska stanoví, že zemědělci v nových členských státech budou dostávat přímé platby v souladu s mechanismem jejich postupného zavádění.42. Uvedené akty o přistoupení navíc stanoví přechodný zjednodušený mechanismus podpor pro poskytování přímých plateb v nových členských státech založený na ploše. Měly by být stanoveny hlavní prvky uvedeného mechanismu. Režim jednotné platby na plochu prokázal, že je účinným a jednoduchým režimem poskytování podpory příjmů zemědělcům. V zájmu zjednodušení je vhodné umožnit novým členským státům, aby jej nadále používaly až do konce roku 2013.43. Pokud jde o reformu odvětví cukru a ovoce a zeleniny a jejich začlenění do režimu jednotné platby, měly by mít členské státy, které zvolily uplatňování režimu jednotné platby na plochu, možnost poskytovat podporu příjmů pěstitelům cukrové řepy, třtiny a čekanky a pěstitelům některého ovoce a zeleniny ve formě oddělených plateb. Podobně by měly mít tyto členské státy možnost vyplácet oddělenou zvláštní podporu za podobných podmínek, jaké se používají v ostatních členských státech.44. V důsledku postupného zavádění přímých plateb v nových členských státech stanovily akty o přistoupení rámec, který má umožnit novým členským státům poskytovat doplňkové vnitrostátní přímé platby. Měly by být stanoveny podmínky pro poskytování těchto plateb.45. Některé chyby v počátečním přiznání platebních nároků členskými státy vedly k vyplácení značně vysokých částek zemědělcům. Tento nesoulad by měla až do přijetí nápravných opatření obvykle řešit finanční oprava. Pro členské státy by však přijetí nezbytné opravy znamenalo vzhledem k času, který od přiznání prvních nároků uplynul, nepřiměřené právní a správní překážky. Je proto vhodné v zájmu právní jistoty uvést přiznání těchto plateb do souladu s právními předpisy.46. V souladu s čl. 70 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003 se Španělsko, Francie a Portugalsko rozhodly, že vyloučí z režimu jednotné platby přímé platby poskytnuté ve francouzských zámořských departamentech, na Azorách a Madeiře a na Kanárských ostrovech a poskytnou je za podmínek stanovených v hlavě IV uvedeného nařízení. Některé z podpor uvedených v dané hlavě byly zcela začleněny do režimu jednotné platby. V zájmu zjednodušení a zohlednění zvláštní situace nejvzdálenějších regionů se zdá vhodné spravovat poskytování takovýchto podpor v rámci podpůrných programů podle nařízení (ES) č. 247/2006. Za tím účelem by měly být příslušné finanční prostředky převedeny z vnitrostátních stropů pro přímé platby na finanční částku uvedenou v čl. 23 odst. 2 uvedeného nařízení. Nařízení (ES) č. 247/2006 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.47. Ustanovení tohoto nařízení, která by mohla vést k tomu, že by členský stát mohl poskytnout státní podporu, se mají vyloučit z použití pravidel o státní podpoře, pokud není


text: stanoveno jinak, vzhledem k tomu, že dotčená ustanovení obsahují příslušné podmínky pro poskytnutí podpory nebo počítají s přijetím těchto podmínek Komisí za účelem zabránění nežádoucímu narušení hospodářské soutěže.48. Je třeba přijmout opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[16].49. Nařízení (ES) č. 1782/2003 by mělo být zrušeno.50. Členské státy by měly mít k dispozici dostatek času k provedení ustanovení umožňujících další oddělování přímých plateb a ustanovení umožňujících jim přezkoumat rozhodnutí přijatá v souvislosti s reformou z roku 2003. Z toho důvodu by se měla příslušná ustanovení použít až od roku 2010. Nařízení (ES) č. 1782/2003 by se proto mělo během roku 2009 použít pouze na ty režimy podpor, které budou začleněny do režimu jednotné platby od roku 2010,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:HLAVA I OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICEČlánek 1 Oblast působnostiToto nařízení stanoví:a) společná pravidla pro přímé platby;b) režim podpory příjmů pro zemědělce (dále jen „režim jednotné platby“);c) přechodný zjednodušený režim podpory příjmů pro zemědělce v nových členských státech (dále jen „režim jednotné platby na plochu“);d) režimy podpory pro zemědělce, kteří produkují rýži, brambory určené pro výrobu škrobu, bavlnu, cukr, ovoce a zeleninu, skopové a kozí maso a hovězí a telecí maso;e) rámec pro doplnění přímých plateb novými členskými státy.Článek 2 DefinicePro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:a) „zemědělcem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba či skupina fyzických nebo právnických osob nehledě na právní formu skupiny a jejích členů podle vnitrostátních právních předpisů jednotlivých členských států, jejíž zemědělský podnik se nachází na území Společenství podle článku 299 Smlouvy a která vykonává zemědělskou činnost;b) „zemědělským podnikem“ se rozumí soubor produkčních jednotek spravovaných zemědělcem, které se nacházejí na území stejného členského státu;c) „zemědělskou činností“ se rozumí produkce, chov nebo pěstování zemědělských produktů včetně sklizně, dojení, plemenářské činnosti a chovu zvířat pro zemědělské účely nebo udržování půdy v dobrém zemědělském a ekologickém stavu podle článku 6 tohoto nařízení;d) „přímou platbou“ se rozumí platba poskytnutá přímo zemědělcům v rámci jednoho z režimů podpory uvedených v příloze I tohoto nařízení;e) „platbami za daný kalendářní rok“ nebo „platbami během reprezentativního období“ se rozumějí platby, které byly poskytnuty nebo mají být poskytnuty za dotyčný rok/dotyčná léta, včetně všech plateb, které mají být poskytnuty za jiná období začínající v daném kalendářním roce/daných kalendářních letech;f) „zemědělskými produkty“ se rozumějí produkty uvedené v příloze I Smlouvy včetně bavlny, avšak s výjimkou produktů rybolovu;g) „novými členskými státy“ se rozumějí Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko;h) „zemědělskou půdou“ se rozumí jakákoli plocha orné půdy, stálých pastvin a trvalých kultur.Článek 3 (bývalý článek 32) Financování přímých platebRežimy podpor uvedené v příloze I tohoto nařízení jsou financovány v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1290/2005.HLAVA II OBECNÁ USTANOVENÍ O PŘÍMÝCH PLATBÁCHKAPITOLA 1 PODMÍNĚNOSTČlánek 4 Hlavní požadavky1. Zemědělec, který dostává přímé platby, dodržuje požadavky podle předpisů v oblasti řízení uvedené v příloze II, jakož i dobrý zemědělský a ekologický stav podle článku 6.2. Příslušný vnitrostátní orgán poskytne


text: zemědělci seznam požadavků podle předpisů v oblasti řízení a dobrého zemědělského a ekologického stavu, který má být dodržován.Článek 5 Požadavky podle předpisů v oblasti řízení1. Požadavky podle předpisů v oblasti řízení, uvedené v příloze II, jsou stanoveny právními předpisy Společenství v těchto oblastech:a) veřejné zdraví, zdraví zvířat a zdraví rostlin;b) životní prostředí;c) dobré životní podmínky zvířat.2. Akty uvedené v příloze II se použijí v rámci tohoto nařízení, v platném znění a v případě směrnic ve znění prováděném členskými státy.Článek 6 Dobrý zemědělský a ekologický stav1. Členské státy dbají na to, aby veškerá zemědělská půda, a zejména půda, která se již nevyužívá pro účely produkce, byla udržována v dobrém zemědělském a ekologickém stavu. Na základě rámce stanoveného v příloze III stanoví členské státy na vnitrostátní nebo regionální úrovni minimální požadavky pro dobrý zemědělský a ekologický stav, které zohledňují charakteristiky dotyčných oblastí, zejména půdní a klimatické podmínky, stávající způsoby hospodaření, využití půdy, střídání plodin, zemědělské praktiky a strukturu zemědělských podniků.2. Jiné členské státy než nové členské státy zajistí, aby půda užívaná jako stálé pastviny ke dni žádostí o podporu na plochu v roce 2003 zůstala vyčleněna na toto použití. Nové členské státy zajistí, aby půda využívaná jako stálé pastviny k 1. květnu 2004 zůstala vyčleněna pro toto použití. Bulharsko a Rumunsko však zajistí, aby půda využívaná jako stálé pastviny k 1. lednu 2007 zůstala vyčleněna pro toto použití.Členský stát se však může v řádně odůvodněných případech odchýlit od prvního pododstavce pod podmínkou, že přijme opatření, aby zabránil značnému snížení celkové plochy, kterou věnuje na stálé pastviny.První pododstavec se nepoužije na půdu užívanou jako stálé pastviny určené k zalesnění, pokud je takové zalesnění slučitelné se životním prostředím, a s výjimkou pěstování vánočních stromků a rychle rostoucích druhů pěstovaných krátkodobě.KAPITOLA 2 ODLIŠENÍ A FINANČNÍ KÁZEŇČlánek 7 Odlišení1. Veškeré částky přímých plateb, které mají být zemědělci poskytnuty v daném členském státě za daný kalendářní rok a které překročí částku 5 000 EUR, se až do roku 2012 každý rok snižují o tato procenta:a) 2009: 7 %,b) 2010: 9 %,c) 2011: 11 %,d) 2012: 13 %.2. Snížení uvedená v odstavci 1 se zvyšují pro:a) částky mezi 100 000 EUR a 199 999 EUR o 3 procentní body;b) částky mezi 200 000 EUR a 299 999 EUR o 6 procentních bodů;c) částky 300 000 EUR a více o 9 procentních bodů.3. Odstavce 1 a 2 se nepoužijí na přímé platby poskytované zemědělcům ve francouzských zámořských departementech, na Azorách a Madeiře, na Kanárských ostrovech a na ostrovech v Egejském moři.Článek 8 Stropy netto1. Aniž je dotčen článek 11, nesmí být celkové netto částky přímých plateb, které mohou být v daném členském státě poskytnuty na kalendářní rok, po použití článků 7 a 10 tohoto nařízení a článku 1 nařízení (ES) č. 378/2007 vyšší než stropy stanovené v příloze IV tohoto nařízení. Aby dodržely stropy stanovené v uvedené příloze IV, použijí popřípadě členské státy na přímé platby lineární snížení.2. Komise přezkoumá postupem podle čl. 128 odst. 2 stropy stanovené v příloze IV, aby se zohlednily:a) změny maximálních částek, které mohou


text: být poskytnuty v souladu s přímými platbami;b) změny dobrovolného odlišení uvedeného v nařízení (ES) č. 378/2007;c) strukturální změny zemědělských podniků.Článek 9 Částky vyplývající z odlišení1. Částky vyplývající z použití snížení podle článku 7 v jiném členském státě než novém členském státě jsou vyčleněny jako doplňková podpora Společenství pro opatření v rámci programů rozvoje venkova financovaná z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1698/2005, v souladu s podmínkami uvedenými v následujících odstavcích.2. Částky odpovídající snížení o 5 procentních bodů jsou přiděleny dotyčným členským státům postupem podle čl. 128 odst. 2 na základě těchto kritérií:a) zemědělská plocha;b) zaměstnanost v zemědělství;c) hrubý domácí produkt (HDP) na obyvatele v paritě kupní síly.Každý dotyčný členský stát však obdrží alespoň 80 % celkových částek vytvořených v uvedeném členském státě odlišením.3. Odchylně od odst. 2 druhého pododstavce, pokud přesáhne v členském státě podíl žita na jeho celkové produkci obilovin v průměru 5 % za období 2000–2002 a pokud jeho produkce představuje více než 50 % celkové produkce žita Společenství během téhož uvedeného období, nejméně 90 % částek vytvořených odlišením v dotyčném členském státě je znovu vyčleněno pro tento členský stát, a to až do roku 2013 včetně.V tomto případě, aniž je dotčena možnost stanovená v článku 58, je alespoň 10 % částky přidělené dotyčnému členskému státu vyčleněno na opatření podle odstavce 2 tohoto článku v regionech produkujících žito.Pro účely tohoto odstavce se „obilovinami“ rozumějí produkty uvedené v bodě I přílohy V.4. Zbývající částka vyplývající z použití čl. 7 odst. 1 a částky vyplývající z použití čl. 7 odst. 2 se postupem podle čl. 128 odst. 2 přidělí členskému státu, v němž byly příslušné částky vytvořeny. Využijí se v souladu s čl. 69 odst. 5a nařízení (ES) č. 1698/2005.Článek 10 Zvláštní pravidla pro odlišení v nových členských státech1. Článek 7 se vztahuje pouze na zemědělce v novém členském státě v daném kalendářním roce, pokud není úroveň přímých plateb použitelná v uvedeném členském státě na uvedený kalendářní rok podle článku 110 menší než úroveň v jiných členských státech než nových členských státech, s přihlédnutím ke snížením použitým podle čl. 7 odst. 1.2. Jestliže se článek 7 vztahuje na zemědělce v novém členském státě, omezí se procenta použitelná podle čl. 7 odst. 1 na rozdíl mezi úrovní přímých plateb použitelnou na přímé platby podle článku 110 a úrovní v jiných členských státech než nových členských státech, s přihlédnutím ke snížením použitým podle čl. 7 odst. 1.3. Pokud se snížení podle článku 7 vztahují na zemědělce v novém členském státě, neposkytnou se dotyčnému zemědělci žádné doplňkové vnitrostátní přímé platby podle článku 120.4. Jakákoliv částka vyplývající z použití čl. 7 odst. 1 a 2 se postupem podle čl. 128 odst. 2 přidělí novému členskému státu, v němž byly příslušné částky vytvořeny. Využijí se v souladu s čl. 69 odst. 5a nařízení (ES) č. 1698/2005.Článek 11 Finanční kázeň1. Stanoví se úprava přímých plateb, pokud odhady financování výše uvedených opatření v rubrice 2 přílohy I interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[17] pro dané


text: rozpočtové období, zvýšené o částky uvedené v článcích 122 a 123 tohoto nařízení a před použitím odlišení podle článků 7 a 10 tohoto nařízení a čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 378/2007, uvedou, že výše uvedený roční strop bude s ohledem na rozpětí 300 milionů EUR pod tímto stropem překročen.2. Rada na základě návrhu předloženého Komisí nejpozději do 31. března každého kalendářního roku, pro který se použijí úpravy uvedené v odstavci 1, stanoví tyto úpravy nejpozději do 30. června téhož roku.3. V rámci použití rozvrhu zvýšení podle článku 110 na všechny přímé platby poskytované v nových členských státech se odstavec 1 nepoužije na nové členské státy do začátku kalendářního roku, ve kterém je úroveň přímých plateb použitelná v nových členských státech alespoň rovna aktuálně použitelné úrovni těchto plateb v jiných členských státech než nových členských státech.KAPITOLA 3 ZEMĚDĚLSKÝ PORADENSKÝ SYSTÉMČlánek 12 Zemědělský poradenský systém1. Členské státy spravují poradenský systém pro zemědělce v oblasti obhospodařování půdy a řízení zemědělských podniků (dále jen „zemědělský poradenský systém“) spravovaný jedním či několika určenými orgány nebo soukromými subjekty.2. Poradenská činnost se přinejmenším vztahuje na požadavky podle předpisů v oblasti řízení a na podmínku dobrého zemědělského a ekologického stavu podle kapitoly 1.Článek 13 Podmínky1. Zemědělci se mohou účastnit zemědělského poradenského systému dobrovolně.2. Členské státy dají přednost zemědělcům, kteří dostávají více než 15 000 EUR přímých plateb za rok.Článek 14 Povinnosti schválených soukromých subjektů a určených orgánůAniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy týkající se přístupu veřejnosti k informacím, členské státy dbají na to, aby soukromé subjekty a určené orgány podle článku 12 nesdělovaly žádné osobní nebo jednotlivé informace nebo údaje, které získají v rámci jejich poradenské činnosti, jiným osobám, než je zemědělec, který spravuje dotyčný zemědělský podnik, s výjimkou případu nesrovnalosti či porušení zjištěných v rámci jejich poradenské činnosti, pro kterou vnitrostátní právní předpisy nebo právní předpisy Společenství stanoví povinnost informovat veřejný orgán, zvláště v případě trestného činu.Článek 15 PřezkumNejpozději do 31. prosince 2010 předloží Komise zprávu o používání zemědělského poradenského systému, k níž jsou v případě potřeby přiloženy odpovídající návrhy určené k tomu, aby se systém stal povinným.KAPITOLA 4 INTEGROVANÝ ADMINISTRATIVNÍ A KONTROLNÍ SYSTÉMČlánek 16 Oblast působnostiKaždý členský stát vytvoří a spravuje integrovaný administrativní a kontrolní systém (dále jen „integrovaný systém“).Integrovaný systém se použije pro režimy podpor uvedené v příloze I.V nezbytné míře se rovněž použije na správu a kontrolu pravidel stanovených v kapitolách 1 a 2.Článek 17 Prvky integrovaného systému1. Integrovaný systém zahrnuje tyto prvky:a) počítačovou databázi;b) systém identifikace zemědělských pozemků;c) systém identifikace a evidence platebních nároků, jak je uveden v článku 20;d) žádosti o podporu;e) integrovaný kontrolní systém;f) jednotný systém identifikace každého zemědělce předkládajícího žádost o podporu.2. V případě použití článků 55 a 56 tohoto nařízení integrovaný systém zahrnuje systém pro identifikaci a evidenci zvířat zavedený v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 a s nařízením Rady (ES) č. 21/2004.3. Systém identifikace zemědělských pozemků může případně zahrnovat informační zeměpisný systém pro pěstování oliv.Článek 18 Počítačová databáze1. Do počítačové databáze se zaznamenávají pro každý zemědělský podnik údaje získané ze žádostí


text: o podporu.Tato databáze musí umožnit zejména přímý a bezprostřední přístup prostřednictvím příslušného orgánu členského státu k údajům za kalendářní a/nebo hospodářské roky od roku 2000.2. Členské státy mohou vytvářet decentralizované databáze pod podmínkou, že tyto databáze, jakož i administrativní postupy pro evidenci a zpřístupňování údajů budou upraveny stejně pro celé území členského státu a budou vzájemně slučitelné, aby umožnily křížové kontroly.Článek 19 Systém identifikace zemědělských pozemkůSystém identifikace zemědělských pozemků je vytvořen na základě pozemkových katastrálních map a dokumentů nebo dalších kartografických údajů. Využívá se technik počítačového systému geografických informací zahrnujících nejlépe letecké nebo družicové snímky se stejnými normami, které zaručují přesnost rovnající se alespoň přesnosti kartografie v měřítku 1:10 000.Článek 20 Systém identifikace a evidence platebních nároků1. Systém identifikace a evidence platebních nároků je zaveden tak, aby umožnil ověřování nároků a křížové kontroly s žádostmi o podporu a systémem identifikace zemědělských pozemků.2. Tento systém musí umožnit přímý a bezprostřední přístup prostřednictvím příslušného orgánu členského státu k údajům přinejmenším za poslední tři po sobě jdoucí kalendářní a/nebo hospodářské roky.Článek 21 Žádosti o podporu1. Zemědělec předkládá každý rok žádost o přímé platby, v níž jsou popřípadě uvedeny:a) všechny zemědělské pozemky zemědělského podniku a v případě, že členský stát použije čl. 17 odst. 3, počet olivovníků a jejich rozmístění na pozemku;b) počet a výše platebních nároků ohlášených zemědělcem k aktivaci;c) jakékoli další informace stanovené tímto nařízením nebo dotyčným členským státem.2. Členský stát může rozhodnout, že žádost o podporu obsahuje pouze změny ve vztahu k žádosti o podporu podané v předcházejícím roce. Členský stát rozděluje předtištěné tiskopisy na základě ploch stanovených v předcházejícím roce a poskytuje grafické dokumenty s uvedením polohy těchto ploch, případně umístění olivovníků.3. Členský stát může rozhodnout, že jediná žádost o podporu zahrnuje několik režimů podpor nebo všechny režimy podpor, které jsou uvedeny v příloze I, nebo jiné režimy podpor.Článek 22 Kontrola podmínek pro poskytnutí podpory1. Členské státy provádějí správní kontrolu žádostí o podporu, aby ověřily podmínky pro poskytnutí podpory.2. Správní kontroly doplňuje systém kontrol na místě, aby se ověřily podmínky pro poskytnutí podpory. Za tím účelem stanoví členské státy plán výběru zemědělských podniků.Členské státy mohou využívat techniky dálkového průzkumu Země a globální družicový navigační systém (GNSS), aby prováděly kontroly zemědělských pozemků na místě.3. Každý členský stát určí orgán zodpovědný za koordinaci kontrol uvedených v této kapitole.Pokud členské státy svěří některé dílčí práce, jež mají být provedeny podle této kapitoly, specializovaným agenturám nebo podnikům, určenému orgánu zůstane zachován dohled a odpovědnost za jejich plnění.Článek 23 Snížení a vyloučení v případě nedodržení pravidel pro poskytnutí podpory1. Aniž jsou dotčena snížení a vyloučení uvedená v článku 25, pokud se zjistí, že zemědělec nedodržuje podmínky požadované pro poskytnutí podpory stanovené tímto nařízením, je platba nebo část platby, která byla poskytnuta nebo má být poskytnuta a pro kterou byly dodrženy podmínky, předmětem snížení a vyloučení stanovených postupem podle čl. 128 odst. 2.2. Procento snížení závisí na závažnosti, rozsahu, trvání a opakování zjištěného nedodržení a může vést až k úplnému vyloučení z jednoho nebo více režimů podpor během jednoho nebo více kalendářních roků.Článek 24 Kontroly podmíněnosti1.


text: Členské státy provádějí kontroly na místě, aby prověřily, zda zemědělec dodržuje povinnosti podle kapitoly 1.2. Členské státy mohou využít svých stávajících administrativních a kontrolních systémů, aby zajistily dodržování požadavků podle předpisů v oblasti řízení a dobrého zemědělského a ekologického stavu podle kapitoly 1.Tyto systémy, a zejména systém identifikace a evidence zvířat zavedený v souladu s nařízeními (ES) č. 1760/2000 a (ES) č. 21/2004 musí být ve smyslu čl. 28 odst. 1 tohoto nařízení slučitelné s integrovaným systémem.Článek 25 Snížení a vyloučení z plateb v případě nedodržení pravidel podmíněnosti1. Pokud nejsou požadavky podle předpisů v oblasti řízení nebo podmínka dobrého zemědělského a ekologického stavu kdykoli v průběhu daného kalendářního roku (dále jen „dotyčný kalendářní rok“) dodržovány a důvodem je jednání nebo opomenutí přičitatelné zemědělci, který předložil žádost o podporu v dotyčném kalendářním roce, je celková výše přímých plateb, které mají být poskytnuty dotyčnému zemědělci, snížena nebo vyloučena po použití článků 7, 10 a 11 v souladu s prováděcími pravidly stanovenými v článku 26.První pododstavec se použije také v případech, kdy nedodržení požadavků je důsledkem určitého jednání nebo opomenutí, jež může být přímo přičítáno osobě, na kterou je zemědělská půda převáděna nebo od které je zemědělská půda převáděna.Pro účely tohoto odstavce se „převodem“ rozumí jakýkoliv druh transakce, při níž převodce přestává disponovat příslušnou zemědělskou půdou.2. Snížení nebo vyloučení podle odstavce 1 se použijí pouze tehdy, jestliže se nedodržení týká:a) zemědělské činnosti nebob) zemědělské půdy zemědělského podniku.3. Aniž je dotčen odstavec 1 a v souladu s podmínkami stanovenými v prováděcích pravidlech podle čl. 26 odst. 1, mohou členské státy rozhodnout, že nepoužijí snížení nebo vyloučení maximálně do výše 100 EUR na jednoho zemědělce a kalendářní rok, a to i v případě snížení nebo vyloučení použitých na platby podle čl. 51 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005.Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti podle prvního pododstavce, přijme příslušný orgán v následujícím roce opatření nezbytná pro zajištění toho, že zemědělec odstraní zjištěné nedostatky v dodržování požadavků. Zjištěné nedostatky a nápravná opatření, jež mají být učiněna, se oznámí zemědělci.Článek 26 Prováděcí pravidla týkající se snížení a vyloučení v případě nedodržení pravidel podmíněnosti1. Prováděcí pravidla týkající se snížení a vyloučení podle článku 25 se stanoví postupem podle čl. 128 odst. 2. V této souvislosti je třeba vzít v úvahu závažnost, rozsah, trvalost a opakování zjištěného nedodržení, jakož i kritéria stanovená v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku.2. V případě nedbalosti nepřesáhne míra snížení 5 % a v případě opakovaného nedodržení 15 %.V řádně odůvodněných případech mohou členské státy rozhodnout, že vzhledem k závažnosti, rozsahu a trvalosti se bude případ nedodržení požadavků považovat za nezávažný a snížení se nepoužije. Za méně závažné však nelze pokládat případy nedodržení požadavků, jež představují přímé nebezpečí pro lidské zdraví nebo zdraví zvířat.Pokud zemědělec neučiní okamžitá nápravná opatření a nezačne opět požadavky dodržovat, přijme příslušný orgán nezbytná opatření, která mohou být v případě potřeby omezena na správní kontrolu s cílem zajistit, že zemědělec nedostatky zjištěné v dodržování požadavků odstraní. Zjištění méně závažného nedodržení požadavků a nápravná opatření, jež mají být učiněna, se


text: oznámí zemědělci.3. V případě úmyslného nedodržení není míra snížení v zásadě nižší než 20 % a může vést až k úplnému vyloučení z jednoho či více režimů podpor a může se uplatnit za jeden či více kalendářních roků.4. V každém případě není celková výše snížení a vyloučení za jeden kalendářní rok vyšší než celková částka podle čl. 25 odst. 1.Článek 27 Částky vyplývající z podmíněnostiČástky vyplývající z používání snížení a vyloučení v případě nedodržení požadavků podle kapitoly 1 jsou připsány ve prospěch EZZF. Členské státy si mohou ponechat 25 % uvedených částek.Článek 28 Slučitelnost s integrovaným systémem1. Pro účely použití režimů podpor uvedených v příloze VI zajistí členské státy, aby byly administrativní a kontrolní postupy používané pro tyto režimy slučitelné s integrovaným systémem, pokud jde o tyto záležitosti:a) počítačová databáze;b) systémy identifikace zemědělských pozemků;c) správní kontroly.Za tímto účelem musí být uvedené systémy zřízeny tak, aby mohly fungovat společně nebo aby umožnily bezproblémovou a bezkonfliktní výměnu údajů.2. Členské státy mohou začlenit jednu nebo více složek integrovaného systému do svých administrativních a kontrolních postupů, aby použily jiné režimy Společenství nebo vnitrostátní režimy, než jsou režimy uvedené v příloze VI.Článek 29 Informace a kontrola1. Komise je pravidelně informována o používání integrovaného systému.Organizuje k tomu výměny názorů s členskými státy.2. Poté, co o tom ve vhodnou dobu uvědomí příslušné orgány, a v souladu s článkem 37 nařízení (ES) č. 1290/2005 mohou zplnomocnění zástupci jmenovaní Komisí provádět:a) jakékoli zkoumání nebo jakoukoli kontrolu týkající se opatření přijatých k vytvoření a používání integrovaného systému;b) kontroly ve specializovaných agenturách a podnicích uvedených v čl. 22 odst. 3.3. Aniž jsou dotčeny odpovědnosti členských států v provádění a používání integrovaného systému, může Komise využít služeb specializovaných osob nebo specializovaných organizací, aby napomohla zavedení, sledování a využívání integrovaného systému, zejména aby poskytla technické rady příslušným orgánům členských států na jejich žádost.KAPITOLA 5 OSTATNÍ OBECNÁ USTANOVENÍČlánek 30 Minimální požadavky na obdržení přímých plateb1. Členské státy neposkytnou zemědělci přímé platby v jednom z těchto případů:a) pokud celková částka přímých plateb, o kterou bylo zažádáno nebo která má být poskytnuta za daný kalendářní rok, nepřekročí 250 EUR, nebob) pokud plocha zemědělského podniku, na kterou lze poskytnout podporu, u níž bylo zažádáno o přímé platby nebo u níž mají být přímé platby poskytnuty, nepřekročí jeden hektar. Kypr však může stanovit minimální plochu, na kterou lze poskytnout podporu, na 0,3 ha a Malta na 0,1 ha.Na zemědělce se zvláštními nároky podle čl. 45 odst. 1 se však vztahuje podmínka podle písmene a).2. Členské státy mohou v souladu s objektivními kritérii a nediskriminačním způsobem rozhodnout, že neposkytnou přímé platby společnostem nebo podnikům ve smyslu čl. 48 druhého pododstavce Smlouvy, jejichž hlavní předmět podnikání není zemědělská činnost.Článek 31 Platební podmínky1. Nestanoví-li toto nařízení jinak, jsou platby v rámci režimů podpor uvedených v příloze I vyplaceny oprávněným osobám v plné výši.2. Platby se provádějí dvakrát ročně během období, které začíná 1. prosince a končí 30. června následujícího kalendářního roku.3. Platby v rámci režimů podpor uvedených v příloze I se neuskuteční před dokončením kontrol podmínek požadovaných pro poskytnutí podpory, které


text: podle článku 22 provede členský stát.4. Odchylně od odstavce 2 tohoto článku a postupem podle čl. 128 odst. 2 může Komise:a) stanovit zálohy;b) oprávnit členské státy, aby s výhradou rozpočtové situace vyplatily do 1. prosince zálohy v regionech, kde z důvodu mimořádných podmínek čelí zemědělci vážným finančním obtížím:i) až do výše 50 % plateb,neboii) až do výše 80 % plateb, pokud již byly zálohy stanoveny.Článek 32 Doložka o obcházeníAniž jsou dotčena případná zvláštní ustanovení v jednotlivých režimech podpory, žádná platba nebude provedena ve prospěch osob, u nichž je zjištěno, že vytvořily uměle podmínky požadované pro poskytnutí takových plateb a získaly tak výhodu, která není v souladu s cíli dotyčného režimu podpor.Článek 33 PřezkumRežimy podpor uvedené v příloze I se provádějí, aniž je dotčen případný přezkum, který se provádí kdykoli s ohledem na vývoj ekonomiky a rozpočtovou situaci.HLAVA III REŽIM JEDNOTNÉ PLATBYKAPITOLA 1 OBECNÉ PROVÁDĚNÍČlánek 34 Platební nároky1. Podpora podle režimu jednotné platby se zemědělcům poskytne, jestliže:a) jim přísluší platební nároky, které získali v souladu s nařízením (ES) č. 1782/2003;b) získají platební nároky podle tohoto nařízení:i) převodem,ii) z vnitrostátní rezervy,iii) podle přílohy VII,iv) podle čl. 68 odst. 4 písm. c) a čl. 65 odst. 2 třetího pododstavce.2. Pro účely této hlavy se zemědělci, kterým přísluší platební nároky, rozumí zemědělci, kterým byly přiznány nebo na něž byly trvale převedeny platební nároky.Článek 35 Aktivace platebních nároků na hektar, na který lze poskytnout podporu1. Podpora podle režimu jednotné platby se poskytne zemědělcům při aktivaci platebních nároků na hektar, na který lze poskytnout podporu. Aktivované platební nároky opravňují k vyplacení stanovených částek.2. „Hektarem, na který lze poskytnout podporu“ se rozumía) jakákoli zemědělská plocha zemědělského podniku, včetně ploch osázených rychle rostoucími dřevinami pěstovanými ve výmladkových plantážích (kód KN ex 0602 90 41), která je využívána k zemědělské činnosti, nebo v případě, že jsou plochy využívány rovněž k nezemědělské činnosti, která je převážně využívána k zemědělské činnosti. Postupem podle čl. 128 odst. 2 tohoto nařízení stanoví Komise prováděcí pravidla ohledně využívání půdy k nezemědělské činnosti, které bude povoleno na hektarech, na které lze poskytnout podporu;b) jakékoli plochy, na které bylo možno poskytnout podporu v roce 2007 ai) na které již podle definice nelze poskytnout podporu v důsledku provádění směrnice Rady 79/409/EHS[18] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES[19], neboii) které jsou po dobu trvání příslušného režimu zalesněné podle článku 31 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 nebo článku 43 nařízení (ES) č. 1698/2005.Hektary musí splňovat podmínku pro poskytnutí podpory kdykoliv během kalendářního roku.Článek 36 Ohlášení hektarů, na které lze poskytnou podporu1. Zemědělec ohlásí pozemky odpovídající ploše, na kterou se váže platební nárok. S výjimkou případu vyšší moci nebo mimořádných okolností jsou tyto pozemky zemědělci k dispozici dnem stanoveným členským státem a toto datum nesmí být pozdější než datum stanovené v uvedeném členském státě pro změnu žádosti o podporu.Případy uznané příslušným orgánem jako vyšší moc nebo mimořádné okolnosti jsou například:a) úmrtí zemědělce;b) déletrvající pracovní neschopnost zemědělce;c) vážná přírodní katastrofa, která významně zasáhne zemědělské plochy zemědělského podniku;d) náhodné zničení budov zemědělského podniku určených k chovu zvířat;e) nákaza, která postihne část


text: nebo všechna hospodářská zvířata zemědělce.2. Členské státy mohou v řádně odůvodněných případech oprávnit zemědělce ke změně jeho ohlášení pod podmínkou, že dodrží počet hektarů odpovídající jeho platebním nárokům a podmínky stanovené pro poskytnutí jednotné platby na dotyčnou plochu.Článek 37 Změna platebních nárokůPlatební nároky na hektar se nemění, není-li stanoveno jinak.Komise stanoví postupem podle čl. 128 odst. 2 tohoto nařízení prováděcí pravidla ke změnám platebních nároků zejména v případě částí nároků.Článek 38 Kumulace podporPlocha, odpovídající počtu hektarů, na něž lze poskytnout podporu, a pro kterou je podána žádost o jednotnou platbu, může být předmětem žádosti, pokud jde o jakoukoli jinou přímou platbu a jakoukoli jinou podporu, na kterou se toto nařízení nevztahuje, není-li stanoveno jinak.Článek 39 Využití půdy v případě odloženého začlenění odvětví ovoce a zeleninyPokud se členský stát rozhodl pro možnost podle článku 51 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1782/2003 (dále jen „odložené začlenění odvětví ovoce a zeleniny do režimu jednotné platby“), nelze až do 31. prosince 2010 poskytnout podporu na pozemky v regionech dotčených rozhodnutím, jestliže jsou využívány pro:a) produkci ovoce a zeleniny;b) produkci konzumních brambor neboc) školky.V případě odloženého začlenění podle prvního pododstavce mohou členské státy rozhodnout, že povolí pěstování vedlejších plodin na hektarech, na něž lze poskytnout podporu, během období nejvýše tří měsíců počínaje každoročně 15. srpnem. Na žádost členského státu však toto datum může být postupem podle čl. 128 odst. 2 změněno pro regiony, v nichž se z důvodů podnebných podmínek obiloviny obvykle sklízejí dříve.Článek 40 Využití půdy k produkci konopí1. Na plochy využívané k produkci konopí lze poskytnout podporu pouze tehdy, pokud je obsah tetrahydrokannabinolu v použitých odrůdách nejvýše 0,2 %. Členské státy zřídí systém umožňující ověřit obsah tetrahydrokannabinolu v plodinách pěstovaných nejméně na 30 % ploch konopí. Pokud však členský stát zavede systém předběžného schválení pro uvedené pěstování, činí toto minimum 20 %.2. V souladu s postupem podle čl. 128 odst. 2 je poskytnutí platby závislé na použití certifikovaných osiv určitých odrůd.Článek 41 Strop1. Pro každý členský stát nesmí být celková hodnota všech platebních nároků vyšší než vnitrostátní strop uvedený v příloze VIII.V případě přiznání platebních nároků pěstitelů vína a s přihlédnutím k nejnovějším údajům, které Komisi poskytly členské státy v souladu s [čl. 4a a čl. 92 odst. 6] nařízení (ES) č. [ nařízení o víně ], upraví Komise postupem podle čl. 128 odst. 2 tohoto nařízení vnitrostátní stropy uvedené v příloze VIII tohoto nařízení. Do 1. prosince roku předcházejícího změně vnitrostátních stropů oznámí členské státy Komisi regionální průměr hodnoty nároků podle bodu B přílohy VII tohoto nařízení.2. Členský stát popřípadě použije lineární snížení na hodnotu nároků, aby zajistil dodržování svého vnitrostátního stropu.Článek 42 Vnitrostátní rezerva1. Členské státy spravují vnitrostátní rezervu, kterou tvoří rozdíl mezi stropem stanoveným v příloze VIII a celkovou hodnotou všech přiznaných platebních nároků.2. Členské státy mohou použít vnitrostátní rezervu, aby přednostně a podle objektivních kritérií poskytly platební nároky zemědělcům, kteří zahajují zemědělskou činnost, a to takovým způsobem, aby bylo mezi zemědělci zajištěno rovné zacházení a aby se zabránilo narušení trhu a hospodářské soutěže.3. Členské státy, které nepoužijí čl. 68


text: odst. 1 písm. c), mohou použít vnitrostátní rezervu, aby stanovily podle objektivních kritérií a takovým způsobem, aby bylo zajištěno rovné zacházení mezi zemědělci a aby se zabránilo narušení trhu a hospodářské soutěže, platební nároky pro zemědělce v oblastech podléhajících programům restrukturalizace a/nebo rozvoje, které se týkají té či oné formy veřejné intervence, s cílem zabránit tomu, že by zemědělská půda byla opuštěna, a/nebo vyrovnat zvláštní nevýhody, jimž jsou vystaveni zemědělci uvedených oblastí.4. Při použití tohoto článku mohou členské státy zvýšit jednotkovou hodnotu a/nebo počet nároků přiznaných zemědělcům.Článek 43 Nevyužité platební nárokyPlatební nárok, který nebude aktivován po dobu 2 let, se převede do vnitrostátní rezervy, s výjimkou případů vyšší moci a mimořádných okolností ve smyslu čl. 36 odst. 1.Článek 44 Převod platebních nároků1. Převody platebních nároků se mohou provádět pouze na zemědělce ze stejného členského státu, kromě případu dědictví nebo předpokládaného dědictví.I v případě dědictví nebo předpokládaného dědictví se však mohou platební nároky využít pouze v členském státě, kde byly stanoveny.Členský stát může rozhodnout, že se platební nároky mohou převést nebo využít pouze v rámci jednoho a téhož regionu.2. Převody platebních nároků s půdou nebo bez půdy se mohou provádět prodejem nebo jakýmkoli jiným konečným převodem. Naopak, pronájem nebo jakákoli podobná transakce jsou povoleny pod podmínkou, že převod platebních nároků je provázen převodem stejného počtu hektarů, na něž lze poskytnout podporu.3. V případě prodeje platebních nároků s půdou nebo bez půdy mohou členské státy v souladu s obecnými zásadami práva Společenství rozhodnout, že se část prodaných platebních nároků převede zpět do vnitrostátní rezervy nebo že se jejich jednotková hodnota sníží ve prospěch vnitrostátní rezervy podle kritérií, která stanoví Komise postupem podle čl. 128 odst. 2.Článek 45 Podmínky týkající se zvláštních nároků1. Není-li stanoveno jinak, vztahují se na platební nároky stanovené podle oddílu 2 kapitoly 3 hlavy III a článku 71m nařízení (ES) č. 1782/2003, dále jen „zvláštní nároky“, podmínky stanovené v odstavci 2 a 3 tohoto článku.2. Odchylně od čl. 35 odst. 1 opravňuje členský stát zemědělce se zvláštními nároky k odchylce od požadavku aktivovat nároky na odpovídající počet hektarů, na něž lze poskytnout podporu, za předpokladu, že zachová alespoň 50 % zemědělské činnosti vykonávané v kalendářním roce 2000, 2001 a 2002 vyjádřeno ve velkých dobytčích jednotkách.Podmínka uvedená v prvním pododstavci se nevztahuje na Maltu.Zvláštní nároky se nesmějí měnit.3. V případě převodu zvláštních nároků nevyužije nabyvatel odchylky uvedené v odstavci 2, s výjimkou případu dědictví nebo předpokládaného dědictví.Článek 46 Revize platebních nárokůV řádně odůvodněných případech mohou členské státy v souladu s obecnými zásadami práva Společenství nejpozději do 1. srpna 2009 rozhodnout, že od roku 2010 přejdou ke sbližování hodnot platebních nároků podle kapitol I až IV hlavy III nařízení (ES) č. 1782/2003. Za tím účelem mohou platební nároky podléhat postupným změnám podle tří předem stanovených ročních kroků a objektivních a nediskriminačních kritérií.Snížení hodnoty jakéhokoliv platebního nároku nepřekročí v žádném z těchto ročních kroků 50 % rozdílu mezi svojí počáteční hodnotou a hodnotou použitelnou při provádění posledního ročního kroku.Členské státy mohou rozhodnout, že použijí předchozí pododstavce na vhodné zeměpisné úrovni, která se


text: stanoví podle objektivních a nediskriminačních kritérií, jako je jejich institucionální nebo správní struktura a/nebo regionální zemědělský potenciál.KAPITOLA 2 REGIONÁLNÍ A ČÁSTEČNÉ PROVÁDĚNÍODDÍL 1 REGIONÁLNÍ PROVÁDěNÍČlánek 47 Přidělení stropu uvedeného v článku 41 na regionální úrovni1. Členský stát, který zavedl režim jednotné platby v souladu s kapitolami 1 až 4 hlavy III nařízení (ES) č. 1782/2003, může nejpozději do 1. srpna 2009 rozhodnout, že za podmínek stanovených v tomto oddíle použije od roku 2010 režim jednotné platby na regionální úrovni.2. Členské státy určí regiony podle objektivních a nediskriminačních kritérií, jako je jejich institucionální a správní struktura a/nebo regionální zemědělský potenciál.Členské státy, které mají méně než tři miliony hektarů, na něž lze poskytnout podporu, se mohou pokládat za jediný region.3. Členské státy rozdělí strop uvedený v článku 41 mezi regiony podle objektivních a nediskriminačních kritérií.Článek 48 Regionalizace režimu jednotné platby1. V řádně odůvodněných případech mohou členské státy rozdělit maximálně 50 % regionálního stropu stanoveného v souladu s článkem 47 mezi všechny zemědělce, jejichž zemědělské podniky jsou umístěny v dotyčném regionu, včetně zemědělců, kterým nepřísluší platební nároky.2. Zemědělci využijí platební nároky, jejichž jednotková hodnota se vypočítá vydělením odpovídající části regionálního stropu stanoveného v souladu s článkem 48 počtem hektarů, na něž lze poskytnout podporu, ve smyslu čl. 35 odst. 2, stanoveným na regionální úrovni.Hodnota těchto platebních nároků se zvýší v případech, kdy zemědělci přísluší do 15. května 2010 platební nároky upravené kapitolami 1 až 4 hlavy III nařízení (ES) č. 1782/2003. Za tím účelem se regionální jednotková hodnota každého z jeho platebních nároků zvýší o částku vypočtenou na základě celkové hodnoty platebních nároků, které mu příslušely do 15. května 2010. Tato zvýšení se vypočítají v rámci zbývající části regionálního stropu po použití odstavce 1 tohoto článku.3. Počet nároků na zemědělce se musí rovnat počtu hektarů, které zemědělec ohlásí v souladu s čl. 35 odst. 2 v roce 2010, s výjimkou případu vyšší moci nebo mimořádných okolností ve smyslu čl. 36 odst. 1.4. Platební nároky, které zemědělcům příslušely před rozdělením podle odstavců 1 a 2, se zrušují a nahrazují novými nároky podle odstavce 3.Článek 49 Revize platebních nároků1. V řádně odůvodněných případech mohou členské státy uplatňující článek 48 tohoto nařízení v souladu s obecnými zásadami práva Společenství nejpozději do 1. srpna 2009 rozhodnout, že od roku 2011 přejdou ke sbližování hodnot platebních nároků podle tohoto oddílu nebo podle oddílu kapitoly 5 hlavy III nařízení (ES) č. 1782/2003. Za tím účelem mohou platební nároky podrobit postupným změnám podle alespoň dvou předem stanovených ročních kroků a objektivních a nediskriminačních kritérií.2. V řádně odůvodněných případech mohou členské státy, které zavedly v souladu s oddílem 1 kapitoly 5 hlavy III nařízení (ES) č. 1782/2003 režim jednotné platby, v souladu s obecnými zásadami práva Společenství nejpozději do 1. srpna 2009 rozhodnout, že od roku 2010 přejdou ke sbližování hodnot platebních nároků podle uvedeného oddílu tím, že podrobí tyto platební nároky postupným změnám podle alespoň tří předem stanovených ročních kroků a objektivních a nediskriminačních kritérií.Pododstavec 1 se použije, aniž jsou dotčena rozhodnutí přijatá členskými státy při uplatňování čl. 63 odst.


text: 3 nařízení (ES) č. 1782/2003.3. Snížení hodnoty jakéhokoliv platebního nároku nepřekročí v žádném z těchto ročních kroků uvedených v odstavcích 1 a 2 50 % rozdílu mezi svojí počáteční hodnotou a hodnotou použitelnou při provádění posledního ročního kroku.4. Členské státy mohou rozhodnout, že použijí odstavce 1, 2 a 3 na vhodné zeměpisné úrovni, která se stanoví podle objektivních a nediskriminačních kritérií, jako je jejich institucionální nebo správní struktura a/nebo regionální zemědělský potenciál.Článek 50 Využití půdyPokud členský stát uplatňující odložené začlenění odvětví ovoce a zeleniny využil odchylky stanovené článkem 60 nařízení (ES) č. 1782/2003, mohou zemědělci v souladu s uvedeným článkem využívat pozemky ohlášené v souladu s článkem 36 tohoto nařízení pro produkci ovoce a zeleniny a konzumních brambor.Článek 51 PastvinyV případě použití článku 48 mohou členské státy podle objektivních a nediskriminačních kritérií stanovit v mezích regionálního stropu nebo jeho části různé jednotkové hodnoty nároků, které mají být přiznány zemědělcům podle čl. 48 odst. 1:a) pro hektary pastvin ke dni stanovenému pro podání žádostí o podporu na plochu v roce 2008 a pro jakýkoli jiný hektar, na který lze poskytnout podporu, nebob) pro hektary stálých pastvin ke dni stanovenému pro podání žádostí o podporu na plochu v roce 2008 a pro jakýkoli jiný hektar, na který lze poskytnout podporu.Článek 52 Podmínky týkající se nároků stanovených podle tohoto oddílu1. Platební nároky stanovené v souladu s tímto oddílem nebo s oddílem 1 kapitoly 5 hlavy III nařízení (ES) č. 1782/2003 se mohou převést nebo využít ve stejném regionu nebo mezi regiony pouze tehdy, jsou-li v nich nároky na hektar stejné.2. Nestanoví-li tento oddíl jinak, použijí se ostatní ustanovení této hlavy.ODDÍL 2 ČÁSTEčNÉ PROVÁDěNÍČlánek 53 Obecná ustanovení1. Členský stát, který vyloučil platby pro skopové a kozí maso a hovězí maso z režimu jednotné platby za podmínek článků 67 a 68 nařízení (ES) č. 1782/2003, může do 1. srpna 2009 rozhodnout, že bude nadále používat režim jednotné platby od roku 2010 za podmínek stanovených v tomto oddíle a v souladu s rozhodnutím přijatým podle čl. 64 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003.Pokud členský stát vyloučil z režimu jednotné platby některé platby pro ovoce a zeleninu za použití článku 68b nařízení (ES) č. 1782/2003, použije režim jednotné platby za podmínek stanovených v tomto oddíle a v souladu s rozhodnutím přijatým podle čl. 68b odst. 1 a 2 uvedeného nařízení.2. Na základě výběru provedeného každým členským státem stanoví Komise postupem podle čl. 128 odst. 2 strop pro každou z přímých plateb uvedených v článcích 54, 55 a 56, a to v uvedeném pořadí.Tento strop se rovná složce každého typu přímé platby ve vnitrostátních stropech uvedených v článku 41, vynásobené procenty snížení, která členské státy použijí v souladu s články 54, 55 a 56.Celková výše stanovených stropů se odečte od vnitrostátních stropů uvedených v článku 41 postupem podle čl. 128 odst. 2.Článek 54 Platby pro skopové a kozí masoČlenské státy si mohou ponechat až 50 % složky vnitrostátních stropů uvedených v článku 41, která odpovídá platbám pro skopové a kozí maso uvedeným v příloze VI nařízení (ES) č.


text: 1782/2003, a na ročním základě vyplatí zemědělcům dodatečnou platbu.Dodatečná platba se poskytuje zemědělcům, kteří chovají ovce a kozy, za podmínek stanovených v oddíle 7 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení a v rámci stropu stanoveného podle čl. 53 odst. 2.Článek 55 Platby pro hovězí a telecí maso1. Členské státy, které si v souladu s čl. 68 odst. 2 písm. a) bodem i) nařízení (ES) č. 1782/2003 ponechaly část složky nebo celou složku vnitrostátních stropů uvedených v článku 41 tohoto nařízení, která odpovídá prémii na krávu bez tržní produkce mléka uvedené v příloze VI nařízení (ES) č. 1782/2003, vyplatí na ročním základě dodatečnou platbu zemědělcům.Dodatečná platba se poskytuje pro zachování stáda krav bez tržní produkce mléka za podmínek stanovených v oddíle 8 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení a v rámci stropu stanoveného podle čl. 53 odst. 2.2. V letech 2010 a 2011 mohou členské státy, které si v souladu s čl. 68 odst. 1, odst. 2 písm. a) bodem ii) nebo odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003 ponechaly část složky nebo celou složku vnitrostátních stropů uvedených v článku 41 tohoto nařízení, která odpovídá porážkové prémii na telata, porážkové prémii na skot jiný, než jsou telata, nebo zvláštní prémii na skot samčího pohlaví, vyplatit dodatečnou platbu zemědělci. Dodatečné platby se poskytnou při porážce telat, při porážce skotu jiného, než jsou telata, a na skot samčího pohlaví za podmínek stanovených v oddíle 8 kapitoly 1 hlavy IV. Dodatečná platba se poskytuje ve výši 50 % z částky použité podle článku 68 nařízení (ES) č. 1782/2003 a v rámci omezení stanoveného v souladu s čl. 53 odst. 2 tohoto nařízení.Článek 56 Přechodné platby pro ovoce a zeleninu1. Členské státy si ponechají do 31. prosince 2011 až 50 % složky vnitrostátních stropů uvedených v článku 41 tohoto nařízení odpovídající rajčatům v souladu s rozhodnutím, které přijaly při použití čl. 68b odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003.V tomto případě a v mezích stropu stanoveného v souladu s čl. 53 odst. 2 tohoto nařízení vyplatí dotyčný členský stát na ročním základě dodatečnou platbu zemědělcům.Dodatečná platba se poskytuje zemědělcům, kteří produkují rajčata za podmínek stanovených v oddílu 5 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení.2. Členské státy si v souladu s rozhodnutím, které přijaly při použití čl. 68b odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003, ponechají:a) do 31. prosince 2010 až 100 % složky vnitrostátních stropů uvedených v článku 41 tohoto nařízení odpovídající kulturám ovoce a zeleniny, kromě jednoletých plodin uvedených ve třetím pododstavci tohoto odstavce; ab) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 až 75 % složky vnitrostátních stropů podle článku 41 tohoto nařízení odpovídající kulturám ovoce a zeleniny, kromě jednoletých plodin uvedených ve třetím pododstavci tohoto odstavce.V tom případě a v mezích stropu stanoveného v souladu s čl. 53 odst. 2 vyplatí dotyčný členský stát na ročním základě dodatečnou platbu zemědělcům.Dodatečná platba se poskytuje zemědělcům, kteří produkují jeden nebo více z následujících druhů ovoce a zeleniny, jak stanoví dotčený členský stát za podmínek stanovených v oddíle 5 kapitoly 1 hlavy IV:a) čerstvé fíky,b) čerstvé


text: citrusové plody,c) stolní hrozny,d) hrušky,e) broskve a nektarinky af) švestky odrůdy „d ́Ente“.3. Složka vnitrostátních stropů podle odstavců 1 a 2 je stanovena v příloze IX.KAPITOLA 3 PROVÁDĚNÍ V NOVÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH, KTERÉ POUŽÍVALY REŽIM JEDNOTNÉ PLATBY NA PLOCHUČlánek 57 Zavedení režimu jednotné platby v členských státech, které používaly režim jednotné platby na plochu1. Není-li v této kapitole stanoveno jinak, použijí se ustanovení této hlavy na nové členské státy, které používaly režim jednotné platby na plochu podle kapitoly 2 hlavy V.Články 42 a 45 a oddíl 1 kapitoly 2 se nepoužijí.2. Každý nový členský stát, který používal režim jednotné platby na plochu, přijme rozhodnutí uvedená v čl. 53 odst. 1 a čl. 58 odst. 1 do 1. srpna roku předcházejícího roku, ve kterém poprvé použije režim jednotné platby.3. Každý nový členský stát, který používal režim jednotné platby na plochu, může stanovit, že vedle podmínek pro poskytování podpory stanovených v čl. 35 odst. 2 se „hektarem, na který lze poskytnout podporu,“ rozumí každá zemědělská plocha zemědělského podniku, která byla k 30. červnu 2003 udržována v dobrém zemědělském stavu, bez ohledu na to, zda byla k tomuto dni využívána k produkci nebo ne.Článek 58 Žádost o podporu1. Zemědělci zažádají o podporu v rámci režimu jednotné platby do určitého data, které stanoví nové členské státy, avšak nejpozději do 15. května.2. S výjimkou případu vyšší moci a mimořádných okolností ve smyslu čl. 36 odst. 1 se zemědělcům nepřizná žádný nárok, pokud nepožádají o režim jednotné platby do 15. května prvního roku provádění režimu jednotné platby.Článek 59 Vnitrostátní rezerva1. Každý nový členský stát přistoupí k lineárnímu procentnímu snížení svého vnitrostátního stropu s cílem vytvořit vnitrostátní rezervu.2. Nové členské státy použijí vnitrostátní rezervu k tomu, aby podle objektivních a nediskriminačních kritérií a tak, aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci a aby se zabránilo narušení trhu a hospodářské soutěže, přiznaly platební nároky zemědělcům, kteří se nacházejí ve zvláštní situaci, kterou Komise určí postupem uvedeným v čl. 128 odst. 2.3. Během prvního roku používání režimu jednotné platby mohou nové členské státy použít vnitrostátní rezervu k tomu, aby podle objektivních a nediskriminačních kritérií a tak, aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci a aby se zabránilo narušení trhu a hospodářské soutěže, přiznaly platební nároky zemědělcům v určitých odvětvích, kteří se nacházejí ve zvláštní situaci v důsledku přechodu k režimu jednotné platby.4. Nové členské státy mohou použít vnitrostátní rezervu, aby poskytly platební nároky zemědělcům, kteří začínají vykonávat zemědělskou činnost po 1. lednu 2007, avšak aniž by čerpali v roce 2007 přímé platby, podle objektivních a nediskriminačních kritérií a takovým způsobem, aby bylo zajištěno rovné zacházení mezi zemědělci a aby se zabránilo narušení trhu a hospodářské soutěže.5. Nové členské státy mohou použít vnitrostátní rezervu, aby přiznaly podle objektivních kritérií a takovým způsobem, aby bylo zajištěno rovné zacházení mezi zemědělci a aby se zabránilo narušení trhu a hospodářské soutěže, platební nároky zemědělcům v oblastech podléhajících programům restrukturalizace nebo rozvoje, které se týkají některé formy veřejné intervence, s cílem zabránit tomu, aby zemědělská půda byly opuštěna, nebo vyrovnat zvláštní nevýhody, jimž jsou


text: vystaveni zemědělci uvedených oblastí.6. Pro účely použití odstavců 2 až 5 mohou členské státy zvýšit jednotkovou hodnotu platebních nároků, které přísluší dotyčnému zemědělci, do výše 5 000 EUR a mohou dotyčnému zemědělci přiznat nové platební nároky.7. Nové členské státy přistoupí k lineárním snížením nároků, pokud jejich vnitrostátní rezerva není dostačující.Článek 60 Vnitrostátní strop uvedený v článku 411. Nové členské státy mohou použít režim jednotné platby na regionální úrovni.2. Nové členské státy určí regiony podle objektivních a nediskriminačních kritérií.3. Každý nový členský stát případně dále rozdělí svůj vnitrostátní strop uvedený v článku 41 po snížení podle článku 59 mezi regiony podle objektivních a nediskriminačních kritérií.Článek 61 Přiznání platebních nároků1. Všichni zemědělci získají nároky, jejichž jednotková hodnota se vypočítá vydělením stropu stanoveného v článku 41 počtem platebních nároků stanovených na vnitrostátní úrovni v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.2. Počet nároků na jednoho zemědělce je roven počtu hektarů, které zemědělec ohlásí v souladu s čl. 36 odst. 1 za první rok používání režimu jednotné platby, s výjimkou případů vyšší moci nebo mimořádných okolností ve smyslu čl. 36 odst. 1.3 . Odchylně od odstavce 2 mohou nové členské státy rozhodnout, že počet nároků na jednoho zemědělce se rovná tříletému průměru všech hektarů, které udělují během let 2005, 2006 a 2007 právo na jednotnou platbu na plochu, s výjimkou případů vyšší moci nebo mimořádných okolností ve smyslu čl. 36 odst. 1.Článek 62 PastvinyNové členské státy rovněž mohou podle objektivních a nediskriminačních kritérií stanovit v mezích regionálního stropu nebo jeho části různé jednotkové hodnoty nároků, které mají být přiznány zemědělcům podle čl. 61 odst. 1:a) pro hektary pastvin stanovené ke dni 30. června 2008 a pro jakýkoli jiný hektar, na který lze poskytnout podporu, nebob) pro hektary stálých pastvin stanovené ke dni 30. června 2008 a pro jakýkoli jiný hektar, na který lze poskytnout podporu.Článek 63 Podmínky týkající se nároků1. Nároky přiznané podle této kapitoly se mohou převést ve stejném regionu nebo mezi regiony pouze tehdy, jsou-li v nich nároky na hektar stejné.2. Nové členské státy mohou nejpozději do 1. srpna roku předcházejícího prvnímu roku použití režimu jednotné platby a v souladu s obecnou zásadou práva Společenství rozhodnout, že nároky stanovené v souladu s touto kapitolou podléhají za účelem sblížení hodnoty platebních nároků postupným úpravám podle předem stanovených kroků a objektivních a nediskriminačních kritérií.3 S výjimkou případu vyšší moci nebo mimořádných okolností, které jsou stanoveny v čl. 36 odst. 1, může zemědělec převést své platební nároky bez půdy teprve poté, co aktivoval ve smyslu článku 35 alespoň 80 % svých platebních nároků během nejméně jednoho kalendářního roku nebo poté, co dobrovolně postoupil do vnitrostátní rezervy všechny platební nároky, které nevyužil během prvního roku použití režimu jednotné platby.KAPITOLA 4 ZAČLENĚNÍ VÁZANÝCH PLATEB DO REŽIMU JEDNOTNÉ PLATBYČlánek 64 Začlenění vázané podpory do režimu jednotné platbyČlenské státy začlení od roku 2010 podporu, která je k dispozici v rámci režimů vázané podpory uvedených v bodech I, II a III přílohy X, do režimu jednotné platby v souladu s pravidly stanovenými v této kapitole.Článek 65 Začlenění vázané podpory vyloučené z


text: režimu jednotné platby1. Částky uvedené v příloze XI, které byly k dispozici pro vázanou podporu v rámci režimů podle bodu I přílohy X, rozdělí členské státy mezi zemědělce v dotčených odvětvích v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii zejména s přihlédnutím k podpoře, kterou uvedení zemědělci obdrželi přímo nebo nepřímo v rámci příslušných režimů podpory během jednoho roku nebo několika let období 2005 až 2008.2. Členské státy zvýší hodnotu platebních nároků, které přísluší dotčeným zemědělcům, na základě částek vyplývajících z použití odstavce 1.Zvýšení hodnoty jednotlivých nároků na jednoho zemědělce se vypočítá vydělením částky uvedené v předchozím pododstavci počtem platebních nároků každého dotčeného zemědělce.Pokud však zemědělci v dotyčném odvětví nepřísluší žádný platební nárok, jsou mu přiznány platební nároky:a) jejichž počet se rovná počtu hektarů, které ohlásí v souladu čl. 36 odst. 1 pro rok, kdy dojde k začlenění režimu vázané podpory do režimu jednotné platby;b) jejichž hodnota se určí vydělením částky uvedené v prvním pododstavci počtem hektarů stanoveným v souladu s písmenem a).Článek 66 Začlenění vázané podpory částečně vyloučené z režimu jednotné platbyČástky, které byly k dispozici pro vázanou podporu v rámci režimů podle bodu II přílohy X, rozdělí členské státy mezi zemědělce v dotčených odvětvích poměrným dílem podle podpory, kterou tito zemědělci obdrželi v rámci příslušných režimů podpory během období 2000 až 2002. Členské státy však mohou zvolit bližší reprezentativní období v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii.V souladu s ustanoveními čl. 65 odst. 2 zvýší členské státy hodnotu platebních nároků dotčených zemědělců nebo přiznají platební nároky.Článek 67 Nepovinné začlenění vázané podpory částečně vyloučené z režimu jednotné platbyPokud členský stát nepřijme rozhodnutí podle čl. 53 odst. 1 prvního pododstavce, začlení se částky, které byly k dispozici pro vázanou podporu v rámci režimů uvedených v bodě III přílohy X, do režimu jednotné platby v souladu s ustanoveními článku 66.KAPITOLA 5 ZVLÁŠTNÍ PODPORAČlánek 68 Obecná pravidla1. Členské státy mohou nejpozději do 1. srpna 2009 rozhodnout, že od roku 2010 využijí až 10 % svých vnitrostátních stropů podle článku 41 na poskytnutí podpory zemědělcům:a) pro:i) zvláštní druhy zemědělské činnosti, které jsou důležité pro ochranu či zlepšení životního prostředí,ii) zlepšení jakosti zemědělských produktů neboiii) zlepšení uvádění zemědělských produktů na trh;b) na vyrovnání zvláštních nevýhod, které ovlivňují zemědělce v odvětví mléka a mléčných výrobků, hovězího, skopového a kozího masa a v odvětví rýže v ekonomicky nebo ekologicky citlivých oblastech;c) v oblastech podléhajících programům restrukturalizace nebo rozvoje, aby nedocházelo k opouštění půdy nebo aby se vyrovnaly zvláštní nevýhody zemědělců v těchto oblastech;d) ve formě příspěvků na pojistné za pojištění úrody v souladu s podmínkami stanovenými v článku 69;e) vzájemné fondy pro choroby zvířat a rostlin v souladu s podmínkami stanovenými v článku 70.2. Podpora opatření uvedených v odst. 1 písm. a) může být poskytnuta pouze:a) pokudi) v případě podpory zvláštních druhů zemědělské činnosti uvedené v bodě i) dodržuje požadavky na agroenvironmentální platby stanovené v čl. 39 odst. 3 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 1698/2005,ii) v případě podpory pro zlepšení jakosti zemědělských produktů uvedené v bodě ii) odpovídá nařízení Rady (ES) č. 509/2006, nařízení Rady (ES) č.


text: 510/2006, nařízení Rady (ES) č. 834/2007[20] a kapitole I hlavy II části II nařízení (ES) č. 1234/2007 aiii) v případě podpory pro zlepšování uvádění zemědělských produktů na trh uvedené v bodě iii) dodržuje kritéria stanovená v článcích 2 až 5 nařízení Rady (ES) č. 3/2008 ab) na úhradu skutečně vzniklých dodatečných nákladů a ztráty příjmů, aby byl splněn dotyčný cíl.3. Podpora opatření uvedených v odst. 1 písm. b) může být poskytnuta pouze:a) při úplném provedení režimu jednotné platby v dotčeném odvětví v souladu s články 54, 55 a 71;b) v míře nezbytné pro vytvoření motivace pro zachování současných úrovní produkce.4. Podpora podle opatření uvedených v odst. 1 písm. a), b) a e) se omezí na 2,5 % vnitrostátního stropu podle článku 41. Členské státy mohou stanovit další omezení na jednotlivá opatření.5. Podpora opatření uvedených:a) v odst. 1 písm. a) a d) má formu ročních dodatečných plateb;b) v odst. 1 písm. b) má formu ročních dodatečných plateb, např. plateb podle počtu zvířat nebo prémií na pastviny;c) v odst. 1 písm. c) má formu zvýšení jednotkové hodnoty nebo počtu platebních nároků zemědělce;d) v odst. 1 písm. e) má formu vyrovnávacích plateb, jak je uvedeno v článku 70.6. Převod platebních nároků se zvýšenými jednotkovými hodnotami a převod dodatečných platebních nároků podle odst. 5 písm. c) může být povolen, pouze pokud převedené nároky doprovází převod odpovídajícího počtu hektarů.7. Podpora opatření podle odstavce 1 musí být v souladu s dalšími opatřeními a politikami Společenství.8. Členské státy získají finanční prostředky potřebné pro podporu:a) podle odst. 1 písm. a), b), c) a d) použitím lineárního snížení nároků přiznaných zemědělcům nebo z vnitrostátní rezervy;b) podle odst. 1 písm. e) případným použitím lineárního snížení jedné nebo více plateb, které mají být poskytnuty příjemcům příslušných plateb v souladu s touto hlavou a v rámci omezení uvedených v odstavcích 1 a 3.9. Komise postupem podle čl. 128 odst. 2 definuje podmínky pro poskytnutí podpory uvedené v tomto oddíle, zejména s ohledem na zajištění soudržnosti s jinými opatřeními a politikami Společenství a k zamezení kumulace podpor.Článek 69 Pojištění úrody1. Členské státy mohou poskytnout finanční příspěvek na pojistné pro pojištění úrody proti ztrátám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy.Pro účely tohoto článku se „nepříznivými klimatickými jevy“ rozumí klimatické podmínky, které mohou být přirovnány k přírodní katastrofě, jako je mráz, krupobití, náledí, déšť nebo sucho, a které zničí více než 30 % průměrné roční produkce daného zemědělce v předcházejícím tříletém období nebo tříletého průměru stanoveného na základě předcházejícího pětiletého období s vyloučením nejvyšší a nejnižší hodnoty.2. Finanční příspěvek poskytnutý zemědělci se stanoví na 60 % požadovaného pojistného. Členské státy mohou rozhodnout, že zvýší finanční příspěvek na 70 % s přihlédnutím ke klimatické situaci nebo situaci dotčeného odvětví.Členské státy mohou omezit částku pojistného, na kterou lze poskytnout finanční příspěvek, použitím příslušných stropů.3. Pojištění úrody je k dispozici pouze tehdy, pokud příslušný orgán dotyčného členského státu úředně uznal nepříznivý klimatický jev jako takový.4. Pojistné plnění představuje náhradu maximálně za celkové náklady na nahrazení ztrát podle odstavce 1 a nevyžaduje ani neurčuje druh nebo množství budoucí produkce.5. Veškeré finanční


text: příspěvky se vyplácejí přímo dotyčnému zemědělci.6. Výdaje členských států na poskytnutí finančních příspěvků spolufinancuje Společenství z fondů uvedených v čl. 68 odst. 1 ve výši 40 % z částek splňujících předpoklady pro poskytnutí pojistného stanoveného v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.První pododstavec se nedotýká pravomocí členských států zúčastnit se v plné míře nebo zčásti na financování finančních příspěvků prostřednictvím povinných systémů společné odpovědnosti v dotčených odvětvích.7. Finanční příspěvek nepředstavuje překážku fungování vnitřního trhu s pojišťovacími službami. Finanční příspěvek se neomezuje na pojištění poskytované jedinou pojišťovnou nebo skupinou společností ani nepodléhá podmínce, že pojistná smlouva se sjednává se společností usazenou v dotyčném členském státě.Článek 70 Vzájemné fondy pro choroby zvířat a rostlin1. Členské státy mohou poskytnout zemědělcům finanční odškodnění za hospodářské ztráty způsobené výskytem ohniska nákazy u zvířat nebo choroby rostlin prostřednictvím finančních příspěvků do vzájemných fondů.2. Pro účely tohoto článku:a) se „vzájemným fondem“ rozumí systém akreditovaný členským státem v souladu s vnitrostátním právem, jehož členy jsou zemědělci, kteří se sami zajišťují poskytováním odškodnění těm zemědělcům, kteří byli postiženi hospodářskými ztrátami způsobenými výskytem ohniska nákazy zvířat nebo choroby rostlin;b) „hospodářskými ztrátami“ se rozumí jakékoli dodatečné náklady vzniklé zemědělci v důsledku výjimečných opatření, která přijal s cílem snížit dodávky na dotyčný trh, nebo jakákoli značná ztráta v produkci. Náklady, za něž může být poskytnuto odškodnění v souladu s jinými předpisy Společenství a náklady vyplývající z použití veterinárních nebo fytosanitárních a hygienických opatření nejsou považovány za hospodářské ztráty.3. Vzájemné fondy vyplácejí finanční odškodnění přímo zemědělcům, kteří jsou jejich členy a kteří utrpěli hospodářské ztráty.Prostředky na odškodnění vyplácené ze vzájemných fondů pocházejí:a) ze základního kapitálu, kterým do fondů přispěli členové, nebob) z půjček sjednaných fondy za obchodních podmínek.Do počátečního základního kapitálu se nesmí přispívat z veřejných prostředků.4. Finanční příspěvky uvedené v odstavci 1 se mohou vztahovat:a) na správní náklady na zřízení vzájemného fondu rozložené na maximálně tři roky;b) na kapitálovou splátku a na úrok z komerčních půjček sjednaných vzájemným fondem za účelem vyplacení finančního odškodnění zemědělcům;c) na částky vyplacené vzájemným fondem z jeho základního kapitálu jako finanční odškodnění zemědělcům.Minimální a maximální dobu trvání komerční půjčky, na kterou lze poskytnout finanční příspěvek, stanoví Komise postupem podle čl. 128 odst. 2.Pokud finanční odškodnění vyplácí fond v souladu s písmenem c) prvního pododstavce, sleduje příspěvek z veřejných zdrojů stejný rytmus jako příspěvek naplánovaný pro komerční půjčku s minimální dobou trvání.5. Finanční příspěvek nesmí překročit 60 % nákladů uvedených v odstavci 4. Členské státy mohou rozhodnout, že zvýší svůj finanční příspěvek na 70 % s přihlédnutím k situaci dotčeného odvětví. Náklady, na které se nevztahují finanční příspěvky, nesou členové fondu.Členské státy mohou omezit náklady, na které lze poskytnout příspěvek, tak, že použijí:a) stropy pro každý fond,b) přiměřené stropy na jednotku.6. Výdaje členských států na finanční příspěvky spolufinancuje Společenství z finančních prostředků uvedených v čl. 68 odst. 1 ve výši 40 % částek, které lze poskytnout podle odstavce 4.První pododstavec se nedotýká pravomocí členských států zúčastnit se v plné míře nebo zčásti na financování finančních příspěvků prostřednictvím povinných systémů společné odpovědnosti v dotčených odvětvích.7. Členské státy určí pravidla


text: pro zřízení a správu vzájemných fondů, zejména pro poskytování odškodnění zemědělcům v případě krize, nebo pro správu a kontrolu těchto pravidel.8. Členské státy předloží Komisi výroční zprávu o provádění tohoto článku. Formu, obsah, harmonogram a lhůty týkající se zprávy stanoví Komise postupem podle čl. 128 odst. 2.HLAVA IV DALŠÍ REŽIMY PODPORKAPITOLA 1 REŽIMY PODPOR SPOLEČENSTVÍODDÍL 1 ZVLÁšTNÍ PODPORA PRO RÝžIČlánek 71 Oblast působnostiPodpora se poskytuje pro roky 2009, 2010 a 2011 zemědělcům, kteří produkují rýži kódu KN 1006 10, v souladu s podmínkami stanovenými v tomto oddíle.Článek 72 Podmínky a částka podpory1. Podpora se poskytuje na hektar půdy oseté rýží, kde se plodina nechává alespoň až do začátku květu za běžných růstových podmínek.Pro produkty pěstované na plochách, které jsou zcela osety a obdělávány v souladu s místními normami, ale které nedosahují stadia květu z důvodu výjimečných klimatických podmínek uznaných dotyčným členským státem, lze však nadále poskytnout podporu pod podmínkou, že dotyčné plochy nejsou vyčleněny k jinému využití do uvedeného stadia růstu.2. Výše podpory se stanovuje podle výnosů v dotyčných členských státech takto:EUR/ha |2009 | 2010 a 2011 |Bulharsko | 345,255 | 172,627 |Řecko | 561,00 | 280,5 |Španělsko | 476,25 | 238,125 |Francie | 411,75 | 205,875 |Itálie | 453,00 | 226,5 |Maďarsko | 232,50 | 116,25 |Portugalsko | 453,75 | 226,875 |Rumunsko | 126,075 | 63,037 |Článek 73 PlochyStanovuje se vnitrostátní základní plocha pro každý producentský členský stát. Pro Francii se však stanovují dvě základní plochy. Základní plochy se stanovují takto:- v Bulharsku: 4 166 ha,- v Řecku: 20 333 ha,- ve Španělsku: 104 973 ha,- ve Francii: 19 050 ha,- v Itálii: 219 588 ha,- v Maďarsku: 3 222 ha,- v Portugalsku: 24 667 ha,- v Rumunsku: 500 ha.Členský stát může svou základní plochu či plochy rozdělit na základní dílčí plochy podle objektivních a nediskriminačních kritérií.Článek 74 Překročení ploch1. Pokud v členském státě plocha věnovaná rýži během daného roku překročí základní plochu uvedenou v článku 73, je plocha na zemědělce, pro kterou je žádáno o podporu, poměrně snížena pro uvedený rok.2. Pokud členský stát rozdělí svou základní plochu nebo plochy na základní dílčí plochy, použije se snížení stanovené v odstavci 1 pouze na zemědělce na základních dílčích plochách, kde jsou omezení překročena. Takové snížení se použije tehdy, pokud v dotyčném členském státě byly plochy nacházející se v základních dílčích plochách, kde nebyla dosažena stanovená omezení, znovu rozděleny mezi základní dílčí plochy, v nichž byla tato omezení překročena.ODDÍL 2 PODPORA PRO BRAMBORY URčENÉ PRO VÝROBU šKROBUČlánek 75 Výše podporyStanoví se podpora pro zemědělce, kteří produkují brambory určené pro výrobu škrobu. Výše podpory se vztahuje na množství brambor, které je potřebné pro výrobu jedné tuny škrobu. Činí:a) 66,32 EUR pro hospodářské roky 2009/10 a 2010/2011;b) 33,16 EUR pro hospodářské roky 2011/12 a 2012/2013.Výše podpory se upraví podle obsahu škrobu v bramborách.Článek 76 PodmínkyPodpora se vyplácí pouze na množství brambor, na které se vztahuje pěstitelská smlouva mezi producentem brambor a podnikem vyrábějícím bramborový škrob do výše kvóty přidělené takovému podniku podle čl. 84a odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007[21].ODDÍL 3


text: ZVLÁšTNÍ PODPORA PRO BAVLNUČlánek 77 Oblast působnostiPodpora se poskytuje zemědělcům, kteří produkují bavlnu kódu KN 5201 00, za podmínek stanovených v tomto oddíle.Článek 78 Podmínky1. Podpora se poskytuje na hektar plochy oseté bavlnou, na který lze poskytnout podporu. K tomu, aby bylo možné na plochu poskytnout podporu, musí ležet na zemědělské půdě schválené členským státem pro produkci bavlny, oseté povolenými odrůdami, kde se plodina skutečně sklízí za běžných růstových podmínek.Podpora uvedená v článku 77 se vyplácí pro bavlnu řádné a uspokojivé obchodní jakosti.2. Členské státy schvalují půdu a povolují odrůdy uvedené v odstavci 1 podle pravidel a za podmínek přijatých postupem podle čl. 128 odst. 2.Článek 79 Základní plochy a částky1. Stanovují se tyto vnitrostátní základní plochy:- v Bulharsku: 10 237 ha,- v Řecku: 370 000 ha,- ve Španělsku: 70 000 ha,- v Portugalsku: 360 ha.2. Částka podpory na hektar, na který lze poskytnout podporu, činí:- v Bulharsku: 263 EUR,- v Řecku: 594 EUR na 300 000 hektarů a 342,85 EUR na zbývajících 70 000 hektarů,- ve Španělsku: 1 039 EUR,- v Portugalsku: 556 EUR.3. Pokud plocha osetá bavlnou, na kterou lze poskytnout podporu, v daném členském státě a v daném roce přesáhne základní plochu stanovenou v odstavci 1, sníží se podpora uvedená v odstavci 2 pro daný členský stát poměrně k překročení základní plochy.U Řecka se však poměrné snížení použije na částku podpory stanovené pro část vnitrostátní základní plochy tvořené 70 000 hektary tak, aby byla dodržena celková částka 202,2 milionů EUR.4. Podrobná prováděcí pravidla k tomuto článku se stanoví postupem podle čl. 128 odst. 2.Článek 80 Schválené meziodvětvové organizace1. Pro účely tohoto oddílu se „schválenou meziodvětvovou organizací“ rozumí právní subjekt složený ze zemědělců pěstujících bavlnu a nejméně jedné vyzrňovací stanice, provádějící činnosti jako:- pomoc při koordinaci lepšího způsobu uvádění bavlny na trh, zejména prostřednictvím výzkumných studií a průzkumu trhu,- vypracovávání vzorových smluv slučitelných s pravidly Společenství,- orientaci produkce na produkty, které jsou lépe přizpůsobeny potřebám trhu a poptávce spotřebitelů, zejména v otázkách jakosti a ochrany spotřebitele,- aktualizaci metod a prostředků zlepšování jakosti produktu,- rozvíjení marketingových strategií na podporu odvětví bavlny prostřednictvím systémů certifikace jakosti.2. Členský stát, na jehož území jsou vyzrňovací stanice usazeny, schválí meziodvětvové organizace, které splňují kritéria, jež budou přijata postupem podle čl. 128 odst. 2.Článek 81 Platba podpory1. Zemědělcům se poskytuje podpora na hektar, na který lze poskytnout podporu, podle článku 79.2. Zemědělcům, kteří jsou členy schválené meziodvětvové organizace, se poskytuje podpora na hektar, na který lze poskytnout podporu, v rámci základní plochy stanovené v čl. 79 odst. 1, zvýšená o částku 3 EUR.ODDÍL 4 PODPORA PRO PěSTITELE CUKROVÉ řEPY A CUKROVÉ TřTINYČlánek 82 Oblast působnosti1. V členských státech, které poskytly restrukturalizační podporu stanovenou v článku 3 nařízení (ES) č. 320/2006 pro nejméně 50 % kvóty na cukr stanovené dne 20. února 2006 v příloze III nařízení Rady (ES) č. 318/2006[22], se podpora Společenství poskytuje pěstitelům cukrové řepy a cukrové třtiny.2. Podpora se poskytuje nejvýše na pět po sobě jdoucích let od hospodářského roku, v němž bylo dosaženo prahu 50 % uvedeného v odstavci 1,


text: avšak nejpozději za hospodářský rok 2013/14.Článek 83 PodmínkyPodpora se poskytuje podle množství kvótového cukru získaného z cukrové řepy nebo cukrové třtiny a dodaného na základě smluv uzavřených podle článku 50 nařízení (ES) č. 1234/2007.Článek 84 Výše podporyPodpora se vyjadřuje na tunu bílého cukru standardní jakosti. Výše podpory se rovná polovině částky získané tak, že se výše stropu uvedeného v příloze XII tohoto nařízení pro dotčený členský stát pro odpovídající rok vydělí celkovou kvótou na cukr a inulinový sirup stanovenou dne 20. února 2006 v příloze III nařízení (ES) č. 318/2006.Články 110 a 120 tohoto nařízení se nevztahují na podporu pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny.ODDÍL 5 PřECHODNÉ PLATBY ZA OVOCE A ZELENINUČlánek 85 Přechodné podpory na plochu1. V případě použití čl. 56 odst. 1 nebo čl. 117 odst. 1 během období uvedeného ve zmíněných ustanoveních lze za podmínek stanovených v tomto oddíle poskytnout přechodnou podporu na plochu zemědělcům produkujícím rajčata, která jsou dodávána ke zpracování.2. V případě použití čl. 56 odst. 2 nebo čl. 117 odst. 2 během období uvedeného v daných ustanoveních lze za podmínek stanovených v tomto oddíle poskytnout přechodnou podporu na plochu zemědělcům produkujícím jeden nebo více druhů ovoce a zeleniny uvedené v čl. 56 odst. 2 třetím pododstavci, které určí členské státy a které jsou dodávány ke zpracování.Článek 86 Výše podpory a podmínky pro poskytování1. Členské státy stanoví na základě objektivních a nediskriminačních kritérií výši podpory na hektar, na němž se pěstují rajčata a jednotlivé druhy ovoce a zeleniny uvedené v čl. 56 odst. 2 třetím pododstavci.2. Celková výše plateb v žádném případě nepřekročí strop stanovený podle čl. 53 odst. 2 nebo článku 117.3. Podpora se poskytuje pouze na plochy, na jejichž produkci se vztahuje smlouva o zpracování na jeden z výrobků uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. j) nařízení (ES) č. 1234/2007.4. Poskytnutí podpory Společenství mohou členské státy podřídit dalším objektivním a nediskriminačním kritériím, včetně podmínky členství zemědělců v organizaci producentů nebo v seskupení producentů uznaných podle článku 125b nebo článku 125d nařízení (ES) č. 1234/2007.ODDÍL 6 PřECHODNÁ PLATBA ZA BOBULOVINYČlánek 87 Platba za bobuloviny1. Přechodná podpora na plochu se použije během období, které skončí 31. prosince 2012, pro jahody kódu KN 0810 10 00 a maliny kódu KN 0810 20 10 dodávané ke zpracování.2. Podpora se poskytuje pouze na plochy, na jejichž produkci se vztahuje smlouva o zpracování na jeden z výrobků uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. j) nařízení (ES) č. 1234/2007.3. Podpora vyplácená Společenstvím činí 230 EUR/ha.4. Členské státy mohou k podpoře Společenství poskytnout i vnitrostátní podporu. Celková výše podpory Společenství a vnitrostátní podpory nesmí přesáhnout 400 EUR/ha.5. Podpora se vyplácí pouze na maximální vnitrostátní zaručené plochy, které jsou členským státům přiděleny takto:Členský stát | Vnitrostátní zaručená plocha (v hektarech) |Bulharsko | 2 400 |Maďarsko | 1 700 |Lotyšsko | 400 |Litva | 600 |Polsko | 48 000 |Pokud plocha, na kterou lze poskytnout podporu, přesáhne v daném členském státě a v daném roce maximální vnitrostátní zaručenou plochu, snižuje se výše podpory uvedené v odstavci 3 úměrně překročení maximální


text: vnitrostátní zaručené plochy.6. Články 110 a 120 se na přechodnou platbu za bobuloviny nepoužijí.ODDÍL 7 PRÉMIE NA SKOPOVÉ A KOZÍ MASOČlánek 88 Oblast působnostiV případě použití článku 54 poskytují členské státy na ročním základě prémie nebo dodatečné platby zemědělcům, kteří chovají ovce a kozy, za podmínek stanovených v tomto oddíle, není-li stanoveno jinak.Článek 89 DefinicePro účely tohoto oddílu se:a) „bahnicí“ rozumí každá samice z druhu ovcí, která již alespoň jednou rodila nebo dosáhla věku nejméně jednoho roku;b) „kozou“ rozumí každá samice z druhu koz, která již alespoň jednou rodila nebo dosáhla věku nejméně jednoho roku.Článek 90 Prémie na bahnice a kozy1. Zemědělci chovajícímu ve svém zemědělském podniku bahnice může být na základě žádosti poskytnuta prémie na chov bahnic (dále jen „prémie na bahnice“).2. Zemědělci chovajícímu ve svém zemědělském podniku kozy může být na základě žádosti poskytnuta prémie na chov koz (dále jen „prémie na kozy“). Tato prémie se poskytuje zemědělcům ve vybraných oblastech, ve kterých produkce splňuje tato dvě kritéria:a) chov koz je zaměřen zejména na produkci kozího masa;b) metody chovu koz a ovcí jsou podobné.Seznam těchto oblastí se stanoví postupem podle čl. 128 odst. 2.3. Prémie na bahnice a prémie na kozy se poskytují v mezích individuálních stropů formou roční platby na zvíře, na které lze poskytnout prémii, na kalendářní rok a na zemědělce. Minimální počet zvířat, pro který se podává žádost o prémii, stanoví členský stát. Toto minimum musí být nejméně 10 a nejvýše 50.4. Výše prémie na bahnici činí 21 EUR. Pro zemědělce uvádějící na trh ovčí mléko nebo výrobky z ovčího mléka však výše prémie na bahnici činí 6,8 EUR.5. Výše prémie na kozu činí 6,8 EUR.Článek 91 Doplňková prémie1. Doplňková prémie se vyplácí zemědělcům v oblastech, ve kterých chov ovcí a koz představuje tradiční činnost nebo významně přispívá k hospodářství na venkově. Tyto oblasti určují členské státy. V každém případě se doplňková prémie poskytuje pouze zemědělci, jehož zemědělský podnik leží nejméně 50 % své plochy užívané k zemědělským účelům ve znevýhodněných oblastech vymezených nařízením (ES) č. 1257/1999.2. Doplňková prémie se poskytuje také zemědělci, který provádí sezónní přesun zvířat na jiné pastviny, a to za předpokladu, že:a) nejméně 90 % zvířat, pro která byla podána žádost o prémii, se pase nejméně 90 po sobě jdoucích dnů v oblasti, na kterou lze poskytnout podporu podle odstavce 1, ab) zemědělský podnik leží v přesně vymezené zeměpisné oblasti, pro kterou členský stát stanovil, že sezónní přesun zvířat na jiné pastviny je tradiční metodou chovu ovcí nebo koz a že tento přesun zvířat je nezbytný kvůli nedostatku pícnin v době, kdy k přesunu dochází.3. Výše doplňkové prémie je stanovena na 7 EUR na bahnici a na kozu. Doplňková prémie se poskytuje za stejných podmínek, jako jsou podmínky stanovené pro poskytování prémie na bahnice a prémie na kozy.Článek 92 Společná pravidla týkající se prémií1. Prémie se vyplácejí oprávněným zemědělcům na základě počtu bahnic nebo koz, které chovají ve svém zemědělském podniku po minimální dobu, která má být stanovena postupem podle čl. 128 odst. 2.2. Prémie se poskytnou pouze pro zvířata, která