text:
poznámka 4.2.
 (19)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (20)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (21)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (22)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (23)
 Viz úvodní poznámky 8.1 a 8.3, které se týkají „specifických procesů“.
 (24)
 Viz úvodní poznámka 8.2, která se týká „specifických procesů“.
 (25)
 Viz úvodní poznámka 8.2, která se týká „specifických procesů“.
 (26)
 Viz úvodní poznámka 8.2, která se týká „specifických procesů“.
 (27)
 Viz úvodní poznámky 8.1 a 8.3, které se týkají „specifických procesů“.
 (28)
 V případě produktů sestávajících z materiálů zařazených jak v číslech 3901 až 3906, tak v číslech 3907 až 3911, se toto omezení vztahuje pouze na tu skupinu materiálů, jejichž hmotnostní podíl v produktu převládá.
 (29)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (30)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (31)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (32)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (33)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (34)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (35)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (36)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (37)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (38)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (39)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (40)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (41)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (42)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (43)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (44)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (45)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (46)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (47)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (48)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (49)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny


text:
zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (50)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (51)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (52)
 Použití tohoto materiálu je omezeno na výrobu tkanin určených pro papírenský průmysl.
 (53)
 Použití tohoto materiálu je omezeno na výrobu tkanin určených pro papírenský průmysl.
 (54)
 Použití tohoto materiálu je omezeno na výrobu tkanin určených pro papírenský průmysl.
 (55)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (56)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (57)
 Viz úvodní poznámka 7.
 (58)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (59)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (60)
 Viz úvodní poznámka 7.
 (61)
 Viz úvodní poznámka 7.
 (62)
 Viz úvodní poznámka 7.
 (63)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (64)
 Viz úvodní poznámka 7.
 (65)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (66)
 Viz úvodní poznámka 7.
 (67)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (68)
 Viz úvodní poznámka 7.
 (69)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (70)
 Viz úvodní poznámka 7.
 (71)
 Viz úvodní poznámka 7.
 (72)
 Viz úvodní poznámka 7.
 (73)
 Viz úvodní poznámka 7.
 (74)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (75)
 Viz úvodní poznámka 7.
 (76)
 Viz úvodní poznámka 7.
 (77)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (78)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (79)
 Viz úvodní poznámka 7.
 (80)
 SEMII – Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated.

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52005PC0444
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 21.9.2005KOM(2005) 444 v konečném znění2005/0189 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYo specifickém programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí na základě sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011)(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHůDne 6. dubna 2005 přijala Komise návrh[1] sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011). Komise uvedla, že dané činnosti bylo třeba rozdělit do dvou specifických programů odpovídajících „nepřímým“ akcím v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy a v oblasti jaderného štěpení a radiační ochrany a „přímým“ výzkumným činnostem Společného výzkumného střediska v oblasti jaderné energie, které jsou předmětem současných návrhů. Komise představí své návrhy na příslušná „pravidla účasti a šíření“.Politický kontext a cíle jsou stanoveny ve sdělení „Budování Evropského výzkumného prostoru (EVP) znalostí pro růst“[2].Specifické programy sedmého rámcového programu Euratomu jsou navrženy tak, aby ve spojení s nezbytným úsilím na vnitrostátní úrovni i na úrovni průmyslu reagovaly na hlavní problémy evropského výzkumu.Finanční podpora na evropské úrovni nabízí příležitosti k posílení excelence ve výzkumu a jeho účinnosti způsobem, kterého nelze dosáhnout na úrovni jednotlivých států. Specifické programy sedmého rámcového programu představují další upevnění Evropského výzkumného prostoru v tomto odvětví, dosahují kritického množství a struktur v nových oblastech výzkumu pomocí nových prostředků a dále podporují volný pohyb myšlenek, znalostí a výzkumných pracovníků.Po celou dobu provádění specifických programů bude co nejvíce využíváno potenciálu pro akce na evropské úrovni, jejichž cílem je posílení excelence. Z toho vyplývá nutnost rozpoznat a podporovat nejvyšší kvalitu v dané oblasti všude tam, kde se v rámci Evropské unie v současnosti vyskytuje, a vytvářet kapacity pro excelenci i v budoucím výzkumu.Účinek specifických programů bude podle možností podpořen komplementaritou s ostatními programy Společenství, jako jsou například strukturální fondy. To je v souladu s přístupem, který má být přijat ve specifickém programu Kapacity, poněvadž důležitým aspektem specifického programu Euratomu je u nepřímých akcí rovněž podpora výzkumných infrastruktur, tentokrát ve specifické oblasti, jakou je jaderná věda a technika.2. PřEDCHOZÍ KONZULTACEPokud jde o rámcový program, Komise při přípravě současných návrhů zohlednila názory vyjádřené jinými orgány EU a členskými státy a v širších konzultacích také dalšími účastníky včetně vědecké obce a průmyslu. Kromě toho návrhy specifického programu vycházejí z důkladného posouzení dopadů, jež bylo vypracováno v případě návrhu sedmého rámcového programu[3], a ze závěrů pětiletého hodnocení rámcového programu[4].3. PRÁVNÍ HLEDISKADané návrhy specifického programu se týkají stejného období jako rámcový program na léta 2007 až 2011, který vychází z článku 7 Smlouvy o Euratomu. Výzkumné programy se v souladu s druhým odstavcem uvedeného článku připravují na období nejdéle pěti let. Z toho důvodu nemají tyto návrhy stejnou dobu trvání jako specifické programy Společenství.Komise navrhuje, že nedojde-li k mimořádným okolnostem, budou tyto specifické programy v souladu s předpokládaným legislativním postupem prodlouženy na období 2012 až 2013.4. PLNěNÍ ROZPOčTU„Legislativní finanční výkaz“ přiložený k tomuto rozhodnutí stanoví rozpočtové důsledky a dopad na lidské a správní zdroje


text: a uvádí rovněž předběžné údaje pro období 2012 až 2013.Komise hodlá zřídit výkonou agenturu, kterou pověří některými úkoly potřebnými k provedení nepřímých akcí specifického programu[5].5. SOUDRžNÉ A PRUžNÉ PROVÁDěNÍ5.1. Přizpůsobit se novým potřebám a příležitostemProvádění specifických programů musí být dostatečně pružné, aby jim umožnilo setrvat v čele vědeckotechnického rozvoje v oblasti jaderné energie obecně a reagovat na vznikající potřeby průmyslu, politik i společnosti. U nepřímých akcí toho bude dosaženo především prostřednictvím pracovních programů, které budou s pomocí výborů zástupců členských států každoročně aktualizovány a které stanoví témata pro výzvy k podávání návrhů, jež mají být zveřejněny. Revize mohou být prováděny rychleji v případě nových priorit, které vyžadují neodkladnou reakci a pramení zejména z nepředvídaných politických potřeb.Toto víceleté plánování bude těžit ze široké škály podnětů s cílem zajistit, aby si podporované činnosti zachovaly přímý vztah k vyvíjejícím se potřebám průmyslového výzkumu a politik EU v oblasti jaderné energie. Jedním ze zdrojů podnětů bude externí poradní skupina pro energii zřízená v rámci specifického programu Spolupráce s účinným multidisciplinárním obsazením a rovnováhou názorů akademické obce a průmyslu.Další externí podněty mohou poskytnout technické platformy, které by podle předpokladu mohly být v blízké budoucnosti zřízeny pro některé tematické oblasti specifických programů.Další fóra a skupiny jako např. Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) mohou poskytovat Komisi včasné rady, pokud jde o příležitosti a priority, jež jsou pro oblast výzkumu Euratomu relevantní.5.2. Průřezové otázkyCelkovou soudržnost provádění sedmého rámcového programu Euratomu zajišťuje Komise. Pracovní programy vycházející ze specifických programů budou koordinovaně přezkoumány, aby mohly být plně zohledněny průřezové otázky.Další důležitou zodpovědnost mají výbory zástupců členských států, které Komisi napomáhají zajišťovat účinnou soudržnost a koordinaci při provádění specifických programů včetně průřezových otázek. Z toho vyplývá potřeba značné míry koordinace mezi zástupci různých seskupení výborů v rámci členských států.Zvláštní pozornost bude věnována průřezovým akcím mezi Euratomem a specifickými programy Společenství, například využití moderních reaktorů při výrobě vodíku či vývoji moderních materiálů. Tam, kde to bude možné navzdory obtížím, jež jsou dány existencí dvou rámcových programů spadajících pod dvě různé Smlouvy, se uskuteční společné výzvy využívající zkušeností získaných při provádění šestého rámcového programu.Zvláštní důležitost mají následující otázky, u nichž se předpokládají konkrétní opatření pro koordinovaný přístup.- Mezinárodní spolupráce : Jedná se o důležitý aspekt programu Euratomu; strategický přístup v tomto ohledu zajistí podporu akcí a řešení konkrétních otázek, jež jsou ve společném zájmu a přinášejí společný prospěch.- Výzkumné infrastruktury : Zde je nutná těsná spolupráce s programem Kapacity, aby bylo možno zajistit podporu klíčovým výzkumným infrastrukturám v oblasti jaderné energie, které nabízí výzkumné aplikace obecnějšího charakteru.- Napojení na politiky Společenství : V rámci útvarů Komise budou přijata opatření pro účinnou spolupráci, zejména s cílem zajistit, aby činnosti i nadále splňovaly potřeby vývoje politik EU. Za tímto účelem může být při víceletém plánování využito pomoci skupin uživatelů spojených s různými útvary Komise odpovědnými za dané politiky.- Šíření a předávání znalostí : Výrazným rysem specifických programů je potřeba povzbuzovat zavádění výsledků výzkumu, se zvláštním důrazem na předávání znalostí mezi jednotlivými zeměmi a různými vědními obory a rovněž na přenos poznatků z akademické


text: obce do průmyslu, mimo jiné prostřednictvím mobility výzkumných pracovníků.- Věda ve společnosti : Tato činnost zahrnutá v programu Kapacity má rovněž svou obdobu v činnostech jaderného odvětví, kde existuje jasný potenciál pro vzájemně prospěšné obohacení, například v oblasti správy a v otázkách týkajících se zúčastněných stran, zejména v těch, které souvisejí s přijetím kontroverzních zařízení v daném místě.6. ZJEDNODUšENÍ A METODY řÍZENÍPři provádění sedmého rámcového programu dojde k značnému zjednodušení, které vychází z myšlenek uvedených v pracovním dokumentu Komise ze dne 6. dubna 2005 a z široké diskuse založené na uvedeném dokumentu. Mnoho navrhovaných opatření bude uvedeno v pravidlech pro účast a šíření, zejména s cílem výrazně snížit administrativní zátěž a zjednodušit režimy financování a požadavky na podávání zpráv.V části specifického programu, která pojednává o nepřímých akcích v oblasti jaderného štěpení, budou navrženy změny srovnatelné s úpravami plánovaných akcí v části programu Spolupráce.7. OBSAH SPECIFICKÝCH PROGRAMů7.1. Jaderný výzkum a odborná příprava (nepřímé akce)Specifický program zahrnuje tato dvě prioritní témata:i) Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy: Vývoj znalostní základny pro projekt ITER a jeho uskutečnění jakožto hlavní krok k vytvoření prototypu reaktorů pro elektrárny, které jsou bezpečné, udržitelné, šetrné k životnímu prostředí a hospodářsky životaschopné. Toto prioritní téma zahrnuje následující oblasti činností:- uskutečnění projektu ITER,- výzkum a vývoj při přípravě na provoz ITER,- technické činnosti při přípravě DEMO,- výzkumné a vývojové činnosti v dlouhodobém horizontu,- lidské zdroje, vzdělávání a odborná příprava,- infrastruktury,- reakce na vznikající a nepředvídané potřeby politik.ii) Jaderné štěpení a radiační ochrana: Podpora bezpečného využívání jaderného štěpení a dalšího využití záření v průmyslu a zdravotnictví. Toto prioritní téma zahrnuje následující oblasti činností:- nakládání s radioaktivním odpadem,- reaktorové systémy,- radiační ochrana,- podpora výzkumných infrastruktur a přístup k nim,- lidské zdroje a odborná příprava včetně mobility.Obecně tento specifický program vykazuje silné prvky kontinuity s předchozími rámcovými programy a staví na prokázané přidané hodnotě tohoto typu evropské podpory. Specifický program navíc obsahuje důležité nové prvky, jimž je při jeho provádění třeba věnovat zvláštní pozornost:- Posílený přístup ke koordinaci vnitrostátních výzkumných programů v oblasti jaderného štěpení a radiační ochrany.- Společné provádění projektu ITER v mezinárodním rámci, zřízení společného podniku Euratomu pro ITER a další posílení koordinace integrovaných činností v oblasti evropského výzkumu energie z jaderné syntézy.- Předpokládá se cílenější přístup k mezinárodní spolupráci v rámci každého tématu, přičemž v souladu se strategickým přístupem pro plánovanou mezinárodní spolupráci je v pracovních programech třeba upřesnit konkrétní akce zaměřené na spolupráci.- V rámci každého tématu bude podporován prvek umožňující pružně reagovat na vznikající a nepředvídané potřeby politik, přičemž při provádění se bude vycházet ze zkušeností s programy vědecké podpory politice a programy zaměřené na novou a vznikající vědu a techniku, které zavedl šestý rámcový program, a s programem pro budoucí a vznikající technologie v oblasti informačních a komunikačních technologií.V průběhu trvání tohoto specifického programu, včetně jeho plánovaného prodloužení do roku 2013, mohou vzniknout příležitosti pro vytvoření účinných společných podniků, například v oblasti nakládání s radioaktivním odpadem[6]. Útvary Komise ve vhodnou dobu předloží Radě návrhy na vytvoření takových podniků.7.2. Společné výzkumné středisko (přímé akce)Společné výzkumné středisko


text: plní své poslání s přihlédnutím k vnitřnímu vývoji útvarů Komise a evropským i celosvětovým souvislostem v oblasti jaderné energie.Z toho důvodu je žádoucí systematické posilování vztahů Společného výzkumného střediska s výzkumnými organizacemi členských států.V souvislosti s lisabonskou strategií a na žádost většiny zúčastněných vyvine Společné výzkumné středisko značné úsilí v oblasti odborné přípravy a řízení znalostí. Společné výzkumné středisko bude pokračovat ve výzkumných a vývojových činnostech v oblastech souvisejících s nakládáním s odpadem a s dopadem na životní prostředí.V oblasti jaderné bezpečnosti jsou nejdůležitější změny reakcí na vývoj politik Společenství, na nové potřeby vyjádřené útvary Komise a na účast Společenství v mezinárodních iniciativách, jako je např. „Generation IV“.Společné výzkumné středisko se angažuje v oblasti jaderné bezpečnosti již 30 let, v posledních letech se však mezinárodní kontext výrazně změnil a na důležitosti stále více nabývá otázka zabránění šíření jaderných materiálů. Vnitřní vývoj útvarů Komise však nadále závisí na podpoře Společného výzkumného střediska i v tradičnějších oblastech.8. BUDOVÁNÍ EVROPSKÉHO VÝZKUMNÉHO PROSTORU (EVP) ZNALOSTÍ PRO RůSTAby byl pokrok směřující k dosažení znalostní ekonomiky a společnosti dostatečně rychlý, je třeba stanovit nové ambice a posílit účinnost evropského výzkumu. Svou roli přitom hrají všichni zúčastnění v celé Evropské unii – vlády jednotlivých států, výzkumné instituce i průmysl.Všechny specifické programy provádějící sedmý rámcový program (ES, Euratom) jsou navrženy tak, aby výdaje vynaložené na evropský výzkum měly v rámci daného rozpočtu co největší dopad. Hlavními rysy jsou: zaměření na prioritní témata v příslušných specifických programech s činnostmi a prováděcími nástroji navrženými tak, aby dané cíle byly splněny; silný důraz na návaznost; důsledné zaměření na podporu stávající excelence a vytváření kapacity pro budoucí excelenci ve výzkumu; zjednodušené a účinnější řízení, které zajistí snadnou použitelnost a přiměřenost nákladů, a vnitřní flexibilita umožňující rámcovému programu reagovat na nové potřeby a příležitosti.2005/0189 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYo specifickém programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí na základě sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011) (Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 7 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[7],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[8],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[9],vzhledem k těmto důvodům:(1) V souladu s článkem 7 Smlouvy musí být rozhodnutí Rady č. /Euratom o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011) (dále jen „rámcový program“) provedeno prostřednictvím specifických programů, které stanoví pravidla pro provádění, dobu trvání a prostředky považované za nezbytné.(2) Společné výzkumné středisko (dále jen „SVS“) by mělo provádět činnosti v oblasti výzkumu a odborné přípravy uskutečňované prostřednictvím přímých akcí v rámci specifického programu SVS, kterým se provádí rámcový program Euratomu.(3) Při provádění svého poslání by SVS mělo poskytovat vědeckou a technickou podporu pro proces tvorby politiky EU zaměřenou na uživatele, zajistit podporu provádění a sledování stávajících politik a reagovat na nové politické požadavky. K naplňování svého poslání provádí SVS výzkum vysoké kvality.(4) Při provádění


text: tohoto programu by se měl klást důraz na podporování mobility a odborné přípravy výzkumných pracovníků a na inovace ve Společenství. SVS by mělo zejména provádět vhodné činnosti zaměřené na odbornou přípravu v oblasti jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení.(5) Tento specifický program by měl být prováděn pružným, účinným a průhledným způsobem, s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů SVS a politik Společenství a s ohledem na cíl ochrany finančních zájmů Společenství. Výzkumné činnosti prováděné v jeho rámci by měly být případně přizpůsobeny těmto potřebám a vědeckému a technickému rozvoji a jejich cílem by mělo být dosažení vědecké excelence.(6) Na výzkumné a vývojové činnosti prováděné v rámci tohoto specifického programu by se rovněž měla uplatňovat pravidla rámcového programu ES pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a pro šíření výsledků výzkumu (dále jen „pravidla pro účast a šíření“) týkající se přímých akcí.(7) Za účelem provedení tohoto programu může být vhodné, kromě spolupráce zahrnuté v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru nebo některé dohodě o přidružení, zapojit se do činností mezinárodní spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, zejména na základě článků 2h, 101 a 102 Smlouvy.(8) V souvislosti s činnostmi zaměřenými na rozšíření a integraci usiluje SVS o podporu integrace organizací a výzkumných pracovníků z nových členských států do svých činností zaměřených zejména na provádění vědeckých a technických složek acquis EU, jakož i o podporu intenzivnější spolupráce s organizacemi a výzkumnými pracovníky z přistupujících a kandidátských zemí. Počítá se rovněž s postupným otevíráním pro sousední země, především u prioritních témat evropské politiky sousedství.(9) Výzkumné činnosti prováděné v rámci tohoto specifického programu by měly dodržovat základní etické zásady včetně zásad, které jsou stanoveny v Listině základních práv Evropské unie.(10) SVS by mělo nadále vytvářet další zdroje prostřednictvím činností zapojených do hospodářské soutěže; mezi ně patří účast na nepřímých akcích rámcového programu, práce pro třetí osoby a v menší míře využívání duševního vlastnictví.(11) Je důležité zajistit řádné finanční řízení rámcového programu a jeho provádění způsobem co možná nejefektivnějším a nejpraktičtějším a rovněž snadno přístupným všem účastníkům v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení a s jakýmikoli budoucími změnami.(12) Je rovněž třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky ke zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení a s jakýmikoli budoucími změnami, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[10], nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[11] a nařízením Evropského parlamentu


text: a Rady (ES) č. 1074/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[12].(13) V příhodné době by Komise měla zajistit nezávislé hodnocení týkající se činností prováděných v oblastech zahrnutých v tomto programu.(14) Vědecký a technický obsah tohoto specifického programu byl konzultován s Výborem pro vědu a techniku a se správní radou SVS,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2011 se přijímá specifický program týkající se přímých akcí v oblasti výzkumu a odborné přípravy, který má provést Společné výzkumné středisko (dále jen „specifický program“).Článek 2Ve specifickém programu se stanoví činnosti pro jaderné akce Společného výzkumného střediska, které podporují celou škálu výzkumných akcí prováděných v nadnárodní spolupráci v těchto tematických oblastech:1. nakládání s jaderným odpadem, dopad na životní prostředí a základní poznatky,2. jaderná bezpečnost,3. jaderné zabezpečení.Cíle a hlavní rysy těchto činností jsou uvedeny v příloze.Článek 3V souladu s článkem 3 rámcového programu činí částka považovaná za nezbytnou k provedení specifického programu 539 milionů EUR.Článek 44. Všechny výzkumné činnosti prováděné v rámci specifického programu musí být prováděny v souladu se základními etickými zásadami.5. V rámci tohoto programu nesmí být financován výzkum v těchto oblastech:6. výzkumné činnosti, které jsou zakázány ve všech členských státech7. výzkumné činnosti, které mají být provedeny v členském státě, v němž je takový výzkum zakázán.Článek 58. Specifický program se provede prostřednictvím přímých akcí stanovených v příloze II rámcového programu.9. Na tento specifický program se uplatňují pravidla pro účast a šíření týkající se přímých akcí.Článek 610. Komise vypracuje víceletý pracovní program pro provedení specifického programu, který podrobněji upraví cíle a vědecké a technické priority uvedené v příloze a časový plán provádění.11. Tento víceletý pracovní program vezme v úvahu související výzkumné činnosti prováděné členskými státy, přidruženými státy a evropskými a mezinárodními organizacemi. V případě potřeby je aktualizován.Článek 7Komise zajišťuje nezávislé hodnocení činností prováděných v oblastech zahrnutých do specifického programu, které je stanovené v článku 6 rámcového programu.Článek 8Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHA – Program SVS v rámci Euratomu1. CÍLPoskytovat vědeckou a technickou podporu pro politiku EU v oblasti jaderné energie zaměřenou na uživatele, zajistit podporu provádění a sledování stávajících politik a zároveň pružně reagovat na nové politické požadavky.2. PřÍSTUPPosláním SVS je poskytovat vědeckou a technickou podporu pro koncepci, vypracovávání, provádění a sledování politik Společenství zaměřenou na uživatele. V poslání SVS je také pevně zakotveno, že SVS musí provádět výzkumné činnosti vysoké kvality v těsné spolupráci s průmyslem a dalšími subjekty a vytvářet sítě s veřejnými a soukromými institucemi v členských státech. Ve všech činnostech SVS jsou obě stránky přítomny, avšak význam každé z nich je pokaždé jiný a sahá od poskytování přímé podpory útvarům Komise po základní výzkum prováděný v široké evropské nebo mezinárodní perspektivě.Cílem jaderných činností SVS je naplňovat povinnosti v oblasti výzkumu a vývoje vyplývající ze Smlouvy o Euratomu a podporovat Komisi a členské státy v oblasti dozoru nad bezpečností a ochrany před nekontrolovaným šířením, nakládání s odpadem, bezpečnosti jaderných zařízení a jaderného palivového cyklu, radioaktivity v životním prostředí a radiační ochrany.Cílem tohoto specifického programu je


text: získat a shromáždit znalosti, a zajistit tak nezbytné vědecké a technické údaje a podporu pro bezpečnost/zabezpečení a spolehlivost, udržitelnost a kontrolu jaderné energie, včetně hledisek souvisejících s inovativními a budoucími systémy. Cílem účasti na nepřímých akcích rámcového programu bude dosažení maximální doplňkovosti s institucionálním pracovním programem, jak je uvedeno v oddíle 3 níže.Jedním z hlavních problémů v oblasti jaderné energie je v současnosti úbytek znalostí, odborných schopností, a zejména technologie a konstrukčních dovedností pro nakládání s radioaktivním materiálem a poli ionizujícího záření. SVS bude i nadále sloužit jako evropské referenční středisko pro šíření informací, odbornou přípravu a vzdělávání mladých vědců.3. ČINNOSTI3.1. Nakládání s jaderným odpadem, dopad na životní prostředí a základní poznatky3.1.1. Charakteristika, skladování a ukládání vyhořelého palivaNakládání s vyhořelým palivem a vysoce radioaktivním jaderným odpadem zahrnuje úpravu do formy vhodné k dopravě, dále skladování a geologické ukládání. Hlavním cílem je zamezit na velmi dlouhou dobu uvolňování radionuklidů do biosféry. Klíčovými faktory k dosažení těchto cílů jsou koncepce, posuzování a fungování technických a přírodních zadržovacích systémů po příslušnou dobu, které závisejí mimo jiné na chování paliva.Cílem SVS je získat údaje o dlouhodobém chování vyhořelého paliva a vyvinout metody pro spolehlivé posuzování technických systémů s důrazem na neporušenost obalových souborů s odpady a na určování standardů u kritérií rozhodování zaměřených na riziko.Laboratorní zkoušky chování paliva za reprezentativních podmínek poslouží jako vhodná základna pro modely k dlouhodobé předpovědi a umožní jejich validaci. SVS se rovněž zapojí do nejrůznějších evropských iniciativ zaměřených na řešení k bezpečnému ukládání odpadu a bude aktivně podporovat předávání znalostí mezi různými zeměmi.3.1.2. Dělení, transmutace a úpravaHlavními úkoly tohoto programu je i nadále optimalizace dělení paliva k separaci vybraných radionuklidů s dlouhým poločasem rozpadu a rovněž výroba a charakteristika bezpečných a spolehlivých paliv nebo terčů pro transmutaci aktinidů.Zkoumání těchto alternativních strategií pro nakládání s odpadem je i nadále věnována značná pozornost, jelikož by tyto strategie výrazně snížily dlouhodobé nebezpečí spojené s ukládáním odpadu. V případě transmutace se uvažuje o rychlých a tepelných reaktorech, jakož i o speciálních zařízeních na spalování aktinidů. Většina navrhovaných koncepcí budoucích reaktorových systémů takovouto selektivní separaci radionuklidů zahrnuje.Díky zásadnímu snížení množství radionuklidů s dlouhým poločasem rozpadu a výraznému poklesu objemu v zařízeních na nakládání s odpadem bude vývoj inertních matric pro úpravu vysoce radioaktivního odpadu představovat z dlouhodobého hlediska klíčové zlepšení v nakládání s jaderným odpadem.SVS bude v této oblasti provozovat nová zařízení pro pokročilé dělení a k výrobě paliv a terčů (laboratoř pro nízké aktinidy). Bude rovněž provádět pokusy s ozařováním na terčích a palivech a poskytovat základní údaje pro jadernou transmutaci. Na základě studií koroze a vyluhování pak bude stanovena chemická stálost matric pro úpravu aktinidů.3.1.3. Základní aktinidový výzkumCílem základních výzkumných činností, které úzce souvisejí s činnostmi v oblasti odborné přípravy a vzdělávání, je poskytnout základní poznatky, jež by prohloubily znalosti o fyzikálních procesech v jaderných palivech (od výroby energie po nakládání s odpadem). Akce v oblasti základního výzkumu se zaměří na termofyzikální vlastnosti materiálů, povrchové vlastnosti systémů obsahujících aktinidy a základní fyzikální a chemické vlastnosti.Zařízení SVS budou stejně jako laboratoř pro uživatele


text: aktinidů i nadále zvát vědce, zejména z evropských vysokých škol.3.1.4. Jaderné údajeNavrhované projekty speciálních zařízení na spalování nízkých aktinidů a pokročilé koncepce výroby jaderné energie přinášejí nové požadavky na jaderné údaje s výrazně větší přesností.SVS bude měřit jaderné údaje pro účely nakládání s jaderným odpadem. Díky novému technickému rozvoji došlo k výraznému zlepšení měřicích schopností. SVS rovněž podporuje významné úsilí ve vývoji základní jaderné teorie pro modelování reakcí, které není možné provádět experimentálně.Radionuklidová metrologie doplňuje tyto práce měřeními k získání lepších údajů o radioaktivním rozpadu u štěpných materiálů a produktů štěpení. Přesné experimentální údaje jsou rovněž nutné k validaci teorií a modelů, z nichž vycházejí předpisy pro radiační ochranu.3.1.5. Lékařské aplikace z oblasti jaderného výzkumuZ jaderných zařízení a odborných znalostí SVS vzešla celá řada lékařských aplikací. Tyto aplikace vznikly na základě výzkumu v oblasti výroby nových izotopů, vývoje klinických referenčních materiálů a podpory nových postupů léčby rakoviny. Cílem SVS je zpřístupnit tyto nové aplikace nemocnicím a farmaceutickému průmyslu, které by je mohly uplatnit.3.1.6. Měření radioaktivity v životním prostředíSVS uplatňuje své znalosti v oblasti stopové analýzy k ověřování radioaktivních výpustí a emisí z jaderných zařízení. Zabývá se rovněž studiemi zaměřenými na speciaci, migrační vzorce v biosféře a radiotoxikologii aktinidů. Vzhledem k novým limitům pro radionuklidy ve složkách potravin vyvine SVS analytické techniky a vytvoří odpovídající referenční materiály. V zájmu posouzení srovnatelnosti oznamovaných údajů z monitorování a podpoření harmonizace systému na měření radioaktivity budou pořádána mezilaboratorní srovnání s monitorovacími laboratořemi v členských státech.3.1.7. Řízení znalostí, odborná příprava a vzděláváníJe důležité, aby si nové generace jaderných vědců a inženýrů prostřednictvím pokusů, výsledků, interpretací a dovedností získaných v minulosti udržovaly a prohlubovaly znalosti v oblasti jaderného výzkumu. To se týká především oblastí, v nichž byly zkušenosti z analýzy výkonu a bezpečnosti reaktorů získané za tři desetiletí ve zhuštěné podobě promítnuty do složitých analytických nástrojů, jakými jsou například modely a počítačové kódy. SVS bude přispívat k tomu, aby tyto znalosti byly snadno dostupné, správně uspořádané a dobře zdokumentované, a rovněž k podpoře činností v oblasti vysokoškolského vzdělávání v Evropě. SVS dále přispěje k rozvoji lepší komunikace o jaderných otázkách, zejména v souvislosti s přijímáním u veřejnosti, a obecněji k rozvoji osvětových strategií v oblasti energetiky.3.2. Jaderná bezpečnost3.2.1. Bezpečnost jaderných reaktorůK zachování a zlepšení úrovně bezpečnosti jaderných elektráren západního a ruského typu musí být rozšířeny a validovány pokročilé a přesné metody posuzování bezpečnosti a příslušné analytické nástroje. K umožnění validace a ověření nástrojů pro posuzování bezpečnosti a k lepšímu pochopení působících fyzikálních jevů a procesů budou prováděna cílená experimentální šetření. SVS je plně zapojeno do mezinárodního úsilí ke zvyšování bezpečnosti jaderných reaktorů.3.2.2. Bezpečnost jaderného paliva v energetických reaktorech provozovaných v EUBezpečnost paliva se zaměřuje na prevenci a zmírňování následků hypotetických havárií. Dvěma hlavními aspekty tohoto výzkumu jsou mechanická neporušenost palivových souborů po dobu životnosti reaktoru a reakce paliva na přechodové podmínky a na stav vážné havárie reaktoru až po roztavení aktivní zóny.V této souvislosti se SVS podílí na současné strategii vývoje paliv, jejímž cílem je zvýšení bezpečnosti a snížení civilních a vojenských zásob plutonia. Ke zkouškám


text: chování a vlastností paliv bude SVS využívat reaktor s vysokým tokem neutronů (HFR). Budou rovněž měřeny vlastnosti ovlivňující výkon.3.2.3. Bezpečný provoz pokročilých systémů jaderné energieCelosvětově jsou v rámci otevřeného výzkumu zkoumány nové strategie reaktorů, například v souvislosti se scénářem plánu IV. generace, který vychází ze souhrnného posuzování zahrnujícího obavy veřejnosti, například lepší bezpečnost, snižování odpadů a zlepšování ochrany před nekontrolovaným šířením.Je nezbytně nutné, aby se SVS této celosvětové iniciativy, na níž se podílejí přední výzkumné organizace, účastnilo, a to přímo a prostřednictvím koordinace evropských příspěvků. Patří sem především aspekty bezpečnosti a dozoru nad bezpečností u inovativních cyklů jaderných paliv, zejména charakteristika, zkoušení a analýza nových paliv. Pozornost bude věnována navrhování cílů v oblasti bezpečnosti a kvality, vypracování bezpečnostních požadavků a pokročilých hodnotících metod pro reaktory. Tyto informace budou systematicky předávány zúčastněným orgánům členských států a útvarům Komise, zejména prostřednictvím pravidelných koordinačních schůzí.3.3. Jaderné zabezpečení3.3.1. Dozor nad bezpečnostíČinnosti SVS v této vlasti sestávají z poskytování technické podpory útvarům Komise v rámci Smlouvy o Euratomu a MAAE (Mezinárodní agentuře pro atomovou energii) v rámci Smlouvy o nešíření. Cílem bude zavedení větší automatizace a lepších nástrojů k analýze informací, aby se snížilo pracovní zatížení inspektorů a zátěž pro jaderný průmysl.Třebaže má SVS více než 30letou zkušenost v podpoře Smlouvy o Euratomu a Smlouvy o nešíření, jsou k provádění vyvíjející se politiky dozoru i nadále vyžadovány technické inovace a zlepšení. Činnost SVS se bude vyvíjet, aby se s těmito cíli vyrovnala, zároveň však bude i nadále sestávat z technologií k ověřování, odhalování, omezování šíření jaderných materiálů a ke kontrolnímu dohledu, dále z měřicích metod pro jaderný materiál, výroby jaderných referenčních materiálů a zajišťování odborné přípravy, zejména pro inspektory MAAE a Komise.3.3.2. Dodatkový protokolCílem dodatkového protokolu je zabezpečit, aby nedocházelo k nedeklarovaným jaderným činnostem. K jeho provádění je potřebná celá řada technik, které se liší od technik používaných při ověřování evidence jaderného materiálu. Vyžaduje celkový popis jaderných činností dané země, obsáhlejší prohlášení o lokalitách a rozmanitější požadavky na inspekce. Mezi ně může patřit monitorování mimo lokalitu a monitorovací činnosti vně hranic zařízení, jakož i analýza částeček v životním prostředí jako nástroj k odhalování nedeklarovaných jaderných činností.SVS usiluje o přechod na monitorování pohybu jaderného materiálu v reálném čase a na integrovanou analýzu informací. SVS bude pracovat především na vývoji a validaci nástrojů k analýze informací a na metodice založené na systémové analýze.3.3.3. Shromažďování údajů z veřejně přístupných zdrojů o nešíření jaderných zbraníV zájmu poskytování podpory útvarům Komise a spolupráce s MAAE a orgány členských států bude SVS i nadále systematicky shromažďovat a analyzovat údaje o otázkách nešíření jaderných zbraní (s možností rozšíření na ostatní zbraně hromadného ničení a nosné a kontrolní systémy) z celé škály zdrojů (internet, odborná literatura, databáze). Tyto údaje budou použity k vypracování zpráv o zemích, v jejichž rámci bude ve vybraných zemích důkladně sledován vývoj jaderných činností a vývoz a/nebo dovoz jaderného zařízení a technologie, a to jak přímého, tak dvojího užití. Údaje z těchto veřejně přístupných zdrojů budou podpořeny satelitními snímky. K usnadnění této práce bude SVS dále vyvíjet technologie pro


text: vícejazyčné vyhledávání na internetu, řízení znalostí a extrakci a zpracovávání dat.3.3.4. Boj proti nedovolenému obchodu s jadernými materiály, včetně jaderné analýzy pro soudní účelyOdhalování a identifikace nezákonně přepravovaného nebo skladovaného jaderného materiálu je hlavním způsobem ochrany před nedovoleným obchodem. Jaderná věda pro soudní účely poskytuje vodítka ke zjištění původu zajištěného materiálu. Důležitou otázkou zůstává i vypracování plánů reakce k řešení případů, kdy jsou odhaleny jaderné materiály. V oblasti jaderné vědy pro soudní účely a nedovoleného obchodu posílí SVS spolupráci s vnitrostátními orgány a mezinárodními organizacemi (ITWG, MAAE atd.)Etická hlediskaBěhem provádění tohoto specifického programu a výzkumných činností z něj vyplývajících musí být respektovány základní etické zásady. K nim mimo jiné patří zásady uvedené v Listině základních práv EU, a zejména pak ochrana lidské důstojnosti a lidského života, ochrana osobních údajů a soukromí, jakož i ochrana zvířat a životního prostředí v souladu s právem Společenství a platným zněním příslušných mezinárodních úmluv a kodexů chování, například Helsinskou deklarací, Úmluvou Rady Evropy o lidských právech a biomedicíně podepsanou v Oviedu dne 4. dubna 1997 a jejími dodatkovými protokoly, Úmluvou OSN o právech dítěte, Všeobecnou deklarací o lidském genomu a lidských právech přijatou organizací UNESCO, Úmluvou OSN o biologických a toxinových zbraních (BTWC), Mezinárodní smlouvou o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a zemědělství a souvisejícími rezolucemi Světové zdravotnické organizace (WHO).Rovněž se vezmou v úvahu stanoviska Evropské skupiny poradců pro etiku v biotechnologii (1991–1997) a stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích (od roku 1998).V souladu se zásadou subsidiarity a rozmanitostí přístupů v Evropě musí účastníci výzkumných projektů dodržovat právní a správní předpisy a etická pravidla platné v zemích, kde bude výzkum uskutečňován. V každém případě se však uplatňují vnitrostátní právní předpisy a výzkum, který je zakázán v některém členském státě nebo jiné zemi, nebude v uvedeném členském státě nebo zemi financován z prostředků Společenství.Subjekty uskutečňující výzkumné projekty musí případně obdržet souhlas příslušných státních nebo místních etických výborů, dříve než zahájí činnosti v oblasti výzkumu a technického rozvoje. Komise bude systematicky provádět rovněž etický přezkum u návrhů, které se zabývají eticky citlivými otázkami nebo kde etickým hlediskům nebyla věnována odpovídající pozornost. V určitých případech se může etický přezkum uskutečnit během provádění projektu.Protokol o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat připojený ke Smlouvě vyžaduje, aby Společenství při tvorbě a provádění svých politik zahrnujících výzkum věnovalo plnou pozornost požadavkům na dobré životní podmínky zvířat. Směrnice Rady 86/609/EHS o ochraně zvířat používaných pro pokusné a jiné vědecké účely vyžaduje, aby všechny pokusy byly prováděny tak, aby pokusná zvířata byla ušetřena strachu nebo zbytečných bolestí a utrpení; aby byl použit co nejmenší počet zvířat; aby se použila zvířata co do smyslové fyziologie nejméně vyvinutá a aby vzniklo co nejméně bolestí, útrap, strachu nebo trvalých poškození. Změnu genetického dědictví zvířat a klonování zvířat lze zvažovat pouze tehdy, pokud jsou cíle z etického hlediska odůvodněné, a za podmínek, kdy jsou zaručeny dobré životní podmínky zvířat a dodržovány zásady biologické rozmanitosti.V průběhu provádění tohoto programu bude Komise pravidelně sledovat vědecký pokrok a vnitrostátní a mezinárodní právní předpisy, aby se přihlédlo


text: k případnému vývoji.LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU: SPECIFICKÝ PROGRAM, KTERÝ MÁ PROVÉST SPOLEčNÉ VÝZKUMNÉ STřEDISKO PROSTřEDNICTVÍM PřÍMÝCH AKCÍ NA ZÁKLADě SEDMÉHO RÁMCOVÉHO PROGRAMU EVROPSKÉHO SPOLEčENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII (EURATOM) PRO VÝZKUM A ODBORNOU PřÍPRAVU V OBLASTI JADERNÉ ENERGIE (2007 Až 2011).2. RÁMEC ABM / ABBDotčená oblast politiky a související aktivity:přímý výzkum3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a správní pomoc) (ex-linie B.A) včetně okruhů:10 01 05 Výdaje na podporu činností v oblasti politiky „Přímý výzkum“, 10 03 Provozní položky přímo financovaného výzkumu(konečná rozpočtová nomenklatura pro sedmý rámcový program bude stanovena v příhodné době)3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:2007–2011 s výhradou schválení nového rámce finančních výhledů3.3. Rozpočtové charakteristiky ( v případě potřeby přidejte řádky ):Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |10 01 05 | Nepov. | Nerozl. | ANO | NE | ANO | č. [1a] |10 03 | Nepov. | Rozl.[13] | ANO | NE | ANO | č. [1a] |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) [14]v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | Oddíl č. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Celkem |Provozní výdaje[15] |Položky závazků (PZ) | 8.1 | a | 280,916 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2 137,324 |Položky plateb (PP) | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1 002,185[16] | 2 137,324 |Správní výdaje jako součást referenční částky[17] |Technická a správní pomoc (NP) | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3 091,512 |Položky plateb | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1 186,830[18] | 3 091,512 |Správní výdaje nezahrnuté do referenční částky[19] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |Správní náklady kromě lidských zdrojů a souvisejících nákladů nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |Celkové orientační finanční náklady intervencePZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3 118,228 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1 192,387[20] | 3 118,228 |Podrobnosti o spoluúčastiPokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky):v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem |........................ | f |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f


text: |4.1.2. Slučitelnost s finančním plánem( Návrh je slučitelný se stávajícím finančním plánem (sdělení Komise KOM(2004) 101 z měsíce února 2004 o finančním výhledu 2007–2013).( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh si může vyžádat uplatnění ustanovení interinstitucionální dohody[21] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy.( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:Některé přidružené státy mohou prostřednictvím dohod o přidružení přispívat na dodatečné financování rámcového programu.v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí [rok n–1] | Situace po akci |Celková potřeba lidských zdrojů[22] | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 |Toto číslo nezahrnuje krátkodobé pracovníky, ale jsou v něm obsaženi úředníci, kteří byli schváleni v rámci tabulky pracovníků SVS.5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuCílem jaderných činností SVS je naplňovat povinnosti v oblasti výzkumu a vývoje vyplývající ze Smlouvy o Euratomu a poskytovat vědeckou a technickou podporu pro politiku EU v oblasti jaderné energie zaměřenou na uživatele, zajistit podporu provádění a sledování stávajících politik a zároveň pružně reagovat na nové politické požadavky.5.2. Přidaná hodnota intervence Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná součinnostCílem jaderných činností SVS je naplňovat povinnosti v oblasti výzkumu a vývoje vyplývající ze Smlouvy o Euratomu a podporovat Komisi a členské státy v oblasti dozoru nad bezpečností a ochrany před nekontrolovaným šířením, nakládání s odpadem, bezpečnosti jaderných zařízení a jaderného palivového cyklu, radioaktivity v životním prostředí a radiační ochrany.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMTěžištěm práce budou tyto činnosti, které jsou uvedeny v příloze.1. Nakládání s jaderným odpadem, dopad na životní prostředí a základní poznatky2. Jaderná bezpečnost3. Jaderné zabezpečení5.4. Způsob provádění (orientační)Uveďte způsob realizace akce.( Centralizované řízení( přímo ze strany Komiseٱ nepřímo prostřednictvím svěření pravomoci:ٱ výkonným agenturámٱ subjektům, které Společenství zřídilo a o nichž se zmiňuje článek 185 finančního nařízeníٱ vnitrostátním veřejným subjektům / subjektům pověřeným veřejnou službouٱ Sdílené nebo decentralizované řízeníٱ spolu s členskými státyٱ spolu s třetími zeměmiٱ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. ObecněSpolečné výzkumné středisko podporuje roční a víceleté (tj. rámcový program pro výzkum) cykly plánování, provádění, monitorování a hodnocení prostřednictvím zavedeného souboru klíčových ukazatelů plnění a specifických hodnotících činností.Společné výzkumné středisko poskytuje vědeckou a technickou podporu uživatelům (zejména v rámci Komise) prostřednictvím pracovního programu sestávajícího přibližně ze sta akcí. Metody, ukazatele a kritéria jsou uplatňovány na celý soubor akcí a napříč interními rozpočtovými liniemi SVS. Proto se hodnocení obvykle vztahuje na velký počet rozpočtových linií pracovního programu SVS, nebo dokonce na všechny.6.2. Monitorovací systémPodle rozhodnutí Komise o reorganizaci Společného výzkumného střediska[23] a v souladu se závazky vyplývajícími ze specifických programů (jaderné a nejaderné části) monitoruje správní rada SVS každoročně provádění pracovního programu SVS a vypracovává poznámky k výroční zprávě SVS. Je zajištěna odpovídající provázanost s každoročním monitorováním nepřímých akcí.6.3. HodnoceníSpolečné výzkumné středisko každoročně vyhodnocuje výsledky a dopad svých akcí za použití metody ex post


text: uplatňované v rámci procesu odborných posudků („peer review“). Výsledky tohoto vyhodnocení jsou přímo zapracovávány do plánování pracovního programu následujícího roku. Ukazatele a kritéria používaná při tomto pravidelném přezkumu akcí jsou přímo propojeny s výsledky akcí a s klíčovými ukazateli plnění SVS.Doposud provádělo SVS průzkumy spokojenosti uživatelů jednou za dva roky. V rámci nového rámcového programu by měl být postupně zaveden systém průběžného získávání zpětné vazby od uživatelů, který bude propojen s každoročními přezkumy akcí.V souladu s pravidly a osvědčenými postupy Komise, které se týkají jejích hodnotících činností, proběhne tři a půl roku po zahájení sedmiletého rámcového programu pro výzkum tzv. přezkoumání v polovině období. Toto hodnocení, které provedou špičkoví externí odborníci, bude vycházet ze strukturovaných informací nashromážděných při každoročním přezkumu akcí a z dalších zdrojů, například z průzkumů spokojenosti uživatelů.Na konci sedmiletého rámcového programu bude poté provedeno následné hodnocení (ex post) .6.3.1. Hodnocení předem (ex ante)Pracovní program SVS je každoročně aktualizován, zatímco proces výzkumu se vyvíjí v dlouhodobějším časovém horizontu. Proto je součástí každoročního přezkumu akcí také významná složka hodnocení ex ante .6.3.2. Opatření přijatá po předběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Z hodnocení provedených v minulosti vyplývá, že fungování SVS vykazuje specifika, která vyžadují přizpůsobení základních vnitřních pravidel Komise pro hodnocení (např. vyhodnocování výsledků, efektivita, účinnost, vedlejší účinky, udržitelnost atd.) specifickému kontextu SVS. Těmito specifiky jsou:12. Společné výzkumné středisko provádí svůj pracovní program sestávající přibližně ze sta akcí, které zase podporují politiky Komise.13. Neexistují žádné standardní modely nákladů a přínosů, které by mohly být uplatněny na fungování a hodnocení činností SVS.14. Práce SVS se projevuje na úrovni tvůrců evropských politik, nikoliv na úrovni evropské společnosti jako celku.Také nestačí, aby se měřily výsledky SVS jakožto vědecké organizace, což je samo o sobě výzvou. Ve SVS se spojují aspekty vědecké organizace s povahou útvarů Komise a skutečnou výzvou pro SVS je kvantifikovat dopad jeho činností nejprve na tvůrce politik, a poté na politiky, které vytvářejí.Na základě vyhodnocení posledního rámcového programu koncipuje SVS své činnosti stále více tak, aby mohly být podrobeny hodnocení s vysokou výpovědní hodnotou. K posouzení celkového přínosu SVS je dále nutné integrovat výsledky hodnocení všech jednotlivých akcí. Proto jsou nyní hodnocení SVS doplněna souborem podpůrných činností k získávání strukturovaných informací, které mají podpořit:- roční cyklus plánování, provádění a hodnocení a související rozhodovací procesy a- víceletá hodnocení v polovině období a následná hodnocení (ex post) .- Proto SVS vypracovalo a zavedlo pravidelné přezkumy akcí, v jejichž rámci jsou analyzovány výsledky jednotlivých akcí v letech 2003 a 2004. Tento pravidelný přezkum akcí má několik cílů:- hodnotí akce SVS na základě přesně vymezené metodiky- podporuje plánování pracovního programu na následující rok- poskytuje obsáhlou databázi, která usnadňuje plnění různých povinností v oblasti podávání zpráv- vytváří semikvantitativní databázi sloužící budoucím hodnocením SVS- umožňuje získávání globálních ukazatelů z různých nižších úrovní včetně úrovně akcí.Mechanismus pravidelného přezkumu akcí probíhá v ročním cyklu a bude v rámci stávajícího specifického programu dále vyvíjen.6.3.3. Podmínky a četnost budoucího hodnoceníPravidelný přezkum akcí a monitorování provádění rámcového programu bude probíhat každoročně. Průzkum spokojenosti uživatelů je


text: v současnosti prováděn každé dva roky. V budoucnosti může být zaveden průběžnější proces. Hodnocení v polovině období bude provedeno tři a půl roku po zahájení sedmého rámcového programu. Následné hodnocení (ex post) proběhne na konci tohoto programu.7. OPATřENÍ PROTI PODVODůMJe rovněž třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení a s jakýmikoli budoucími změnami, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[24], nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[25] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1074/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[26]..8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)(Je třeba uvést cílové okruhy, akce a výstupy) | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Celkem |Náklady celkem | Náklady celkem | Náklady celkem | Náklady celkem | Náklady celkem | Náklady celkem |NAKLÁDÁNÍ S JADERNÝM ODPADEM, DOPAD NA žIVOTNÍ PROSTřEDÍ A ZÁKLADNÍ POZNATKY |JADERNÁ BEZPEčNOST |JADERNÉ ZABEZPEčENÍ |NÁKLADY CELKEM | 101,533 | 104,581 | 107,750 | 110,948 | 114,265 | 539,077 |8.2. Správní výdaje8.2.1. Počet a druh lidských zdrojůPracovní místa | Personál použitý k řízení akce ze stávajících a/nebo dodatečných zdrojů (počet pracovních míst/plných pracovních úvazků) |2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[27] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Personál financovaný[28] dle čl. XX 01 02 |Jiný statutární personál[29] financovaný dle čl. XX 01 04/05 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 |CELKEM[30] | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 |Tato tabulka odráží stav ve SVS, kdy je personál tvořen převážně zaměstnanci SVS a s výjimkou personálu přímo přiděleného na výzkumný projekt je spravován jako jedna skupina pro jaderné a nejaderné činnosti. Správní, technický a pomocný personál může týž den na témže místě pracovat pro oba programy.Poměr pracovníků v jaderné oblasti k celkovému počtu pracovníků může v průběhu plnění rámcového programu kolísat, měl by však být dodržen poměr v přibližné výši 30 %.Výše uvedené údaje o personálu se vztahují na statutární zaměstnance.8.2.2. Popis úkolů, které se odvíjejí z akceÚkoly se odvíjejí ze specifického programu přímého výzkumu v nejaderné oblasti.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)(V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst z každého zdroje)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok


text: n( Pracovní místa nárokovaná pro příští proces přípravy RSP / PNR( Pracovní místa převedená ze stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4 Další správní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 05 – Výdaje na správu a řízení)[31]v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | CELKEM |Statutární zaměstnanci xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 |Externí pracovníci xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 |Ostatní správní výdaje xx.01 05 03 | 21,883 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 |Technická a správní pomoc celkem | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |8.2.5 Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce[32]v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | CELKEM |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (08 0101a) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |Personál financovaný dle čl. XX 01 02 (pomocný, detašovaný, smluvní personál atd.) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |Výpočet – Správní výdajeByly vypočteny při zohlednění následujících předpokladů:– počet úředníků, pokud jde o bývalou část A rozpočtu, zůstává na úrovni roku 2006,– výdaje se každý rok zvýší o 2 % podle předpokládané inflace v souladu s Fiche 1 REV (pracovní dokument útvarů Komise týkající se finančního výhledu),– počítá se s částkou 108 000 EUR na každého úředníka a 70 000 EUR na externího pracovníka (ceny roku 2004).Výpočet – Personál financovaný dle článku XX 01 02Zde je třeba případně uvést odkaz na bod 8.2.18.2.6 Další správní výdaje nezahrnuté do referenční částky[33] v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 |XX 01 02 11 03 – Výbory[34] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 – Informační systémy |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3 Ostatní výdaje správního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Správní výdaje celkem, kromě lidských zdrojů a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |Výpočet – Další správní výdaje nezahrnuté do referenční částkyTato čísla jsou odhadnuta na základě požadavků generálního ředitelství


text: pro výzkum na rok 2006 zvýšených o 2 % v souvislosti s předpokládanou roční inflací (Fiche 1 REV).Potřeby lidských a správních zdrojů by měly být pokryty v rámci přídělů poskytnutých řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly. Při přidělování pracovních míst je třeba zohlednit případné přerozdělení pracovních míst mezi odděleními na základě nových finančních výhledů.[1] KOM(2005) 119.[2] KOM(2005) 118.[3] SEC(2005) 430.[4] KOM(2005) 387.[5] Ustanovení čl. 54 odst. 2 písm. a) finančního nařízení (ES, Euratom) umožňuje Komisi svěřit úkoly veřejné moci výkonným agenturám. Nařízení Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství, a nařízení Komise (ES) č. 1653/2004 o typovém nařízení financování výkonných agentur na základě nařízení Rady (ES) č. 58/2003 jsou však nařízeními, která se na oblast Euratomu nevztahují. Komise má v úmyslu požádat Radu o rozšíření působnosti těchto nařízení na Smlouvu o Euratomu.[6] Viz důvodová zpráva k revidovanému návrhu Komise „jaderného balíčku“, KOM(2004) 526, 8.9.2004.[7] Úř. věst. C , , s. .[8] Úř. věst. C , , s. .[9] Úř. věst. C , , s. .[10] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.[11] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.[12] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 8.[13] Nerozlišené položky, dále jen „NP“.[14] Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program Euratomu (viz KOM(2005) 119).[15] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[16] Položky plateb se vztahují k roku 2011 a následujícím rokům.[17] Výdaje v rámci článku xx 01 05 hlavy xx.[18] Položky plateb se vztahují k roku 2011 a následujícím rokům.[19] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 05.[20] Položky plateb se vztahují k roku 2011 a následujícím rokům.[21] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[22] Čísla v tabulce se vztahují pouze na zaměstnance placené podle plánu pracovních míst pro všechny přímé akce v působnosti GŘ Společné výzkumné středisko. Proto tato čísla nezahrnují pracovní místa uvedená v plánu pracovních míst v rámci operativního rozpočtu a pracovní místa uvedená v plánu pracovních míst pro nepřímé akce (viz dokumenty KOM(2005) 440, 441, 442, 443 a 444).[23] Rozhodnutí 96/282/Euratom. Úř. věst. L 107, 30.4.1996, s. 12.[24] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.[25] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.[26] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 8.[27] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[28] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[29] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[30] Čísla v tabulce se vztahují pouze na zaměstnance placené podle plánu pracovních míst pro všechny přímé akce v působnosti GŘ Společné výzkumné středisko. Proto tato čísla nezahrnují pracovní místa uvedená v plánu pracovních míst v rámci operativního rozpočtu a pracovní místa uvedená v plánu pracovních míst pro nepřímé akce (viz dokumenty KOM(2005) 440, 441, 442, 443 a 444).[31] Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program Euratomu (viz KOM(2005) 119.[32] Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program Euratomu (viz KOM(2005) 119).[33] Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program Euratomu (viz KOM(2005) 119).[34] Výbor pro vědu a techniku Euratomu.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 25.11.2020
 COM(2020) 757 final
 2020/0334(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru
 1
 (dále jen „dohoda“).
 2.Souvislosti návrhu
 2.1Dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru
 Cílem dohody je vytvořit společný letecký prostor založený na vzájemném přístupu na trhy stran s leteckou dopravou, a to za předpokladu rovnocenných podmínek hospodářské soutěže a při dodržování stejných pravidel, včetně oblasti bezpečnosti, ochrany před protiprávními činy, uspořádání letového provozu, sociálních aspektů a životního prostředí. Pravidla společného leteckého prostoru by měla vycházet z příslušných právních předpisů platných v Evropské unii, jak je stanoveno v příloze III této dohody, zejména pokud jde o bezpečnost, ochranu před protiprávními činy a uspořádání letového provozu.
 Dohoda vstoupila v platnost dne 2. srpna 2020.
 2.2Smíšený výbor
 Smíšený výbor se zřizuje článkem 22 dohody. Smíšený výbor je zodpovědný za správu této dohody a zajišťuje její řádné provádění.
 Za tímto účelem spolupracuje v řadě oblastí a vydává doporučení a přijímá rozhodnutí v případech výslovně stanovených touto dohodou. Mezi jeho hlavní úkoly v oblasti spolupráce patří: a) podporovat výměnu informací o nových iniciativách a vývoji v oblasti právních předpisů či regulace mezi odborníky, mimo jiné v oblasti ochrany před protiprávními činy, bezpečnosti, životního prostředí, infrastruktury letectví (včetně letištních časů), konkurenčního prostředí a ochrany spotřebitele; b) přezkoumávat tržní podmínky ovlivňující letecké služby podle této dohody; c) pravidelně přezkoumávat sociální důsledky dohody při jejím provádění, zejména v oblasti zaměstnanosti, a vhodně reagovat na obavy, jejichž oprávněnost se prokázala; d) posuzovat možné oblasti pro další rozvoj dohody a doporučovat změny této dohody; e) vzájemně dosahovat dohod ohledně návrhů, přístupů či dokumentů procesní povahy, které se přímo týkají fungování této dohody; f) zvažovat a rozvíjet technickou pomoc v oblastech upravených touto dohodou a g) podporovat spolupráci na příslušných mezinárodních fórech.
 V souladu s článkem 6 (Investice) dohody smíšený výbor také přezkoumává otázky týkající se dvoustranných investic s většinovým vlastnickým podílem nebo změny faktické kontroly leteckých dopravců stran.
 V souladu s čl. 22 odst. 3 dohody přijme smíšený výbor na základě rozhodnutí svůj jednací řád.
 2.3Zamýšlený akt smíšeného výboru
 Během svého prvního zasedání přijme smíšený výbor rozhodnutí o přijetí jednacího řádu smíšeného výboru (dále jen „zamýšlený akt“).
 Cílem zamýšleného aktu je přijmout v souladu s čl. 22 odst. 3 dohody jednací řád, který bude základem pro organizaci a fungování smíšeného výboru, aby bylo možné dohodu řádně provádět.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Postoj, který má být zaujat jménem Unie, by měl vést k přijetí jednacího řádu smíšeného výboru zřízeného dohodou. Postoj by měl vycházet z návrhu rozhodnutí smíšeného


text:
výboru.
 4.Právní základ
 4.1Procesněprávní základ
 4.1.1Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“.
 4.1.2Uplatňování v tomto konkrétním případě
 Smíšený výbor je orgán zřízený dohodou, v tomto konkrétním případě Dohodou mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru.
 Akt, který má smíšený výbor přijmout, je aktem s právními účinky, neboť bude pro smluvní strany závazný podle mezinárodního práva.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.
 S ohledem na výše uvedené je procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2Hmotněprávní základ
 4.2.1Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2Uplatňování v tomto konkrétním případě
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká letecké dopravy.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 100 odst. 2 SFEU.
 4.3Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 100 odst. 2 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5.Zveřejnění plánovaného aktu
 Vzhledem k tomu, že akt smíšeného výboru stanoví jeho jednací řád, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2020/0334 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru (dále jen „dohoda“), kterou Unie uzavřela rozhodnutím Rady (EU) 2020/948
 2
 , vstoupila v platnost dne 2. srpna 2020.
 (2)Článkem 22 dohody se zřizuje smíšený výbor, jehož úkolem je zajistit správu a řádné provádění této dohody.
 (3)Ustanovení čl. 22 odst. 3 dohody stanoví, že smíšený výbor přijme svůj jednací řád.
 (4)Aby se zajistilo řádné provádění dohody, měl by být jednací řád smíšeného výboru přijat.
 (5)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie


text:
ve smíšeném výboru, neboť rozhodnutí smíšeného výboru, kterým přijme svůj jednací řád, bude pro Unii závazné. Postoj Unie ve smíšeném výboru by měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí smíšeného výboru,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být zaujat jménem Unie na prvním zasedání smíšeného výboru zřízeného článkem 22 Dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru, pokud jde o přijetí jednacího řádu smíšeného výboru, vychází z návrhu rozhodnutí smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Drobné změny návrhu rozhodnutí smíšeného výboru mohou zástupci Unie ve smíšeném výboru odsouhlasit bez dalšího rozhodnutí Rady.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2020/948 ze dne 26. června 2020 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru jménem Unie (Úř. věst. L 212, 3.7.2020, s. 3).
 (2)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2020/948 ze dne 26. června 2020 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru jménem Unie (Úř. věst. L 212, 3.7.2020, s. 3).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 25.11.2020
 COM(2020) 757 final
 PŘÍLOHA
 rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru
 ROZHODNUTÍ č. 1/[rok] SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-GRUZIE ZŘÍZENÉHO DOHODOU MEZI EVROPSKOU UNIÍ A JEJÍMI ČLENSKÝMI STÁTY NA JEDNÉ STRANĚ A GRUZIÍ NA STRANĚ DRUHÉ O SPOLEČNÉM LETECKÉM PROSTORU
 ze dne ...,
 kterým se přijímá jeho jednací řád
 SMÍŠENÝ VÝBOR EU-GRUZIE,
 s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 22 odst. 3 této dohody,
 ROZHODL TAKTO:
 Jediný článek
 Přijímá se jednací řád smíšeného výboru uvedený v příloze tohoto rozhodnutí.
 V ... dne ...
 Za smíšený výbor
 vedoucí delegace Evropské unie
 [jméno]
 vedoucí delegace Gruzie
 [jméno]
 Příloha
 JEDNACÍ ŘÁD SMÍŠENÉHO VÝBORU
 SMÍŠENÝ VÝBOR
 Článek 1
 Vedoucí delegací
 1.
 Jak je stanoveno v čl. 22 odst. 1 dohody, smíšený výbor se skládá ze zástupců stran.
 2.
 Smíšenému výboru předsedají společně vedoucí delegací stran.
 Článek 2
 Zasedání
 1.
 Podle čl. 22 odst. 4 dohody se smíšený výbor schází podle potřeby. O svolání zasedání může požádat kterákoli strana.
 2.
 Zasedání smíšeného výboru se mohou odehrávat formou zasedání s fyzickou přítomností nebo jinými prostředky (např. prostřednictvím telefonické konference nebo videokonference).
 3.
 Zasedání se pokud možno konají střídavě na místě v některém členském státě Evropské unie a v Gruzii, nedohodnou-li se strany jinak.
 4.
 Jakmile se strany dohodnou na datu a místě zasedání, za Evropskou unii a její členské státy svolá zasedání Evropská komise a za Gruzii ministerstvo odpovědné za civilní letectví.
 5.
 Nedohodnou-li se strany jinak, zasedání smíšeného výboru jsou neveřejná. V případě potřeby může být na konci zasedání po


text:
vzájemné dohodě vypracována tisková zpráva.
 Článek 3
 Delegace
 1.
 Před každým zasedáním se vedoucí delegací navzájem informují o zamýšleném složení svých delegací pro účely daného zasedání.
 2.
 Pokud se na tom smíšený výbor dohodne, k účasti na zasedáních mohou být jako pozorovatelé přizvány zúčastněné subjekty zastupující odvětví letecké dopravy.
 3.
 Smíšený výbor může za účelem poskytnutí informací o konkrétních záležitostech přizvat k účasti na svých zasedáních i jiné zúčastněné strany nebo odborníky.
 Článek 4
 Sekretariát
 Funkci tajemníků smíšeného výboru zastávají společně jeden úředník Evropské komise a jeden úředník gruzínského ministerstva odpovědného za civilní letectví.
 Článek 5
 Pořad jednání jednotlivých zasedání
 1.
 Vedoucí delegací stanoví vzájemnou dohodou předběžný pořad jednání každého zasedání. Tento předběžný pořad jednání předloží tajemníci členům delegací nejpozději patnáct dnů před datem zasedání.
 2.
 Smíšený výbor přijme pořad jednání na začátku každého zasedání. Pokud se na tom smíšený výbor dohodne, mohou být do pořadu jednání zahrnuty i body neuvedené na předběžném pořadu jednání.
 3.
 S ohledem na okolnosti nebo naléhavost konkrétní otázky mohou vedoucí delegací lhůty uvedené v odstavci 1 tohoto článku zkrátit.
 Článek 6
 Zápis z jednání
 1.
 Po každém zasedání smíšeného výboru se vypracuje návrh zápisu z jednání. Obsahuje projednávané body a veškerá vydaná doporučení a přijatá rozhodnutí.
 2.
 Do jednoho měsíce po zasedání předloží vedoucí hostitelské delegace návrh zápisu z jednání druhému vedoucímu delegace ke schválení písemným postupem.
 3.
 Schválený zápis z jednání podepíší ve dvou vyhotoveních vedoucí delegací a každá strana zaeviduje jeden exemplář. Vedoucí delegací mohou rozhodnout, že tomuto požadavku vyhovují podpis a výměna elektronického vyhotovení.
 4.
 Pokud některá ze stran nepožádá jinak, jsou zápisy ze zasedání smíšeného výboru veřejné.
 Článek 7
 Písemný postup
 Pokud je to nutné a řádně odůvodněné, mohou být rozhodnutí a doporučení smíšeného výboru přijímána písemným postupem. Za tímto účelem si vedoucí delegací vymění navrhovaná opatření, k nimž je smíšený výbor požádán o stanovisko, jež může být následně potvrzeno prostřednictvím výměny korespondence. Kterákoli ze stran však může požádat smíšený výbor, aby za účelem projednání určité otázky svolal zasedání.
 Článek 8
 Jednání výboru
 1.
 Smíšený výbor vydává svá doporučení a přijímá svá rozhodnutí na základě vzájemné dohody.
 2.
 Název rozhodnutí a doporučení smíšeného výboru se skládá ze slova „Rozhodnutí“ či „Doporučení“ a z pořadového čísla, data přijetí a uvedení předmětu.
 3.
 Rozhodnutí a doporučení smíšeného výboru podepíší vedoucí delegací a připojí se k zápisu z jednání.
 4.
 Rozhodnutí přijatá smíšeným výborem provádějí strany v souladu se svými vlastními vnitřními postupy.
 5.
 Rozhodnutí přijatá smíšeným výborem mohou strany zveřejnit ve svých příslušných sbírkách úředních aktů. Každá strana může rozhodnout o zveřejnění jakéhokoli jiného aktu přijatého smíšeným výborem. Každá strana zaeviduje jeden exemplář všech rozhodnutí a doporučení.
 Článek 9
 Pracovní skupiny
 1.
 Smíšený výbor může zřídit pracovní skupiny, které jsou smíšenému výboru nápomocny při plnění jeho povinností. Mandát pracovní skupiny je uveden v příloze rozhodnutí o zřízení pracovní skupiny.
 2.
 Pracovní skupiny se skládají ze zástupců stran.
 3.
 Pracovní skupiny pracují pod vedením smíšeného výboru, jemuž po každém svém zasedání podávají zprávu. Pracovní skupiny nepřijímají rozhodnutí, ale mohou Smíšenému výboru předložit doporučení.


text:
4.
 Smíšený výbor může kdykoli rozhodnout o zrušení jakékoli stávající pracovní skupiny, o změně jejího mandátu nebo o zřízení nových pracovních skupin, aby mu napomáhaly při plnění jeho povinností.
 Článek 10
 Výdaje
 1.
 Každá smluvní strana hradí výdaje, které jí vznikají v důsledku účasti na zasedáních smíšeného výboru a pracovních skupin, a to jak výdaje na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak výdaje za poštovné a telekomunikace.
 2.
 Jakékoli ostatní výlohy spojené s vlastní organizací zasedání nese smluvní strana, jež zasedání pořádá.
 Článek 11
 Změny jednacího řádu
 Smíšený výbor může tento jednací řád kdykoli změnit rozhodnutím přijatým v souladu s článkem 22 dohody.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52005PC0027
 Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 1883/78 o obecných pravidlech pro financování intervencí záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu /* KOM/2005/0027 konecném znení */
 V Bruselu dne 4.2.2005KOM(2005) 27 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1883/78 o obecných pravidlech pro financování intervencí záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAPrávní předpisy o společné zemědělské politice zavazují členské státy k tomu, aby od výrobců nakupovaly zemědělské produkty, které podléhají intervenčnímu mechanismu. Pokud tito výrobci předkládají své produkty ve schváleném intervenčním centru, vede tato povinnost nákupu k ekonomické zátěži členských států, které si musí vypůjčit finanční prostředky potřebné na tyto intervenční nákupy. Právní předpisy Společenství dále stanoví, že vzniklé finanční náklady jim budou vráceny na základě jednotné úrokové míry pro Společenství jako celek do 2 měsíců po uplynutí měsíce, ve kterém je odpovědné útvary dotčeného členského státu vykázaly.V roce 1993 přijala Rada změnou nařízení Rady (EHS)č. 1883/78 o obecných pravidlech pro financování intervencí záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu ustanovení (nařízení (EHS) č. 1571/93) týkající se členských států, které vyčlenily potřebné finanční prostředky v úrokových mírách převyšujících jednotnou úrokovou míru. Na základě tohoto ustanovení uhradí záruční sekce EZOZF každému členskému státu, kterému vznikla úroková míra vyšší než je dvojnásobek jednotné míry, rozdíl úrokové míry za část, kterou tento stát uhradil nad úroveň jednotné míry. Část nákladů definovanou jako rozdíl mezi jednotnou mírou a dvojnásobkem této míry ponese dotčený členský stát. Toto ustanovení bylo používáno tři roky.Některé nové členské státy, které jsou nuceny nést značné finanční náklady vzhledem ke zvýšenému množství obilovin předkládaných k intervenci díky zvýšené produkci obilovin (Maďarsko), požádaly Komisi, aby přezkoumala možnost obnovení tohoto ustanovení na omezenou dobu. Po přešetření této žádosti a vzhledem ke zvýšenému množství obilovin předkládanému k intervenci navrhuje Komise Radě obnovit toto ustanovení na určitou omezenou dobu, a to např. na rozpočtové roky 2005 až 2007. Rada se žádá, aby změnou nařízení (EHS) č. 1883/78 přijala tyto předpisy týkající se členských států, jež nesou zvýšenou úrokovou míru v porovnání s jednotnou úrokovou mírou.Toto ustanovení bude dočasné s platností tři roky. Bude uplatněno zpětně od 1. října 2004. Tento návrh vyžaduje dodatečné finanční výdaje z rozpočtu Společenství, které se na základě prognóz pro rozpočet na rok 2005 a informací, které má Komise k dispozici z poloviny listopadu 2004, v současnosti odhadují přibližně na 18 miliónů euro.NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1883/78 o obecných pravidlech pro financování intervencí záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fonduRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 ze dne 17. května 1999 o financování společné zemědělské politiky[1], a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízením (EHS) č. 1883/78[2] stanovila Rada pro intervenční opatření, u nichž částka na jednotku není určena v rámci některé společné organizace trhu, základní pravidla financování Společenstvím, zejména pokud jde o způsob stanovení financovaných částek, o financování výdajů vyplývajících z poskytnutí


text: prostředků nezbytných pro nákup intervenčních produktů, o oceňování zásob převáděných z jednoho rozpočtového roku do druhého a o financování výdajů, které vyplývají z hmotných operací v souvislosti se skladováním.(2) Článek 5 nařízení (EHS) č. 1883/78 stanoví, že úrokové náklady nesené členskými státy při poskytování finančních prostředků k nákupu produktů veřejnou intervencí, financuje Společenství na základě jednotné úrokové míry.(3) Může se stát, že v některém členském státě bude refinancování nezbytné k nákupu zemědělských produktů veřejnou intervencí možné provést pouze za úrokové míry výrazně vyšší než jednotná úroková míra.(4) V případech, kdy rozdíl v úrokových mírách přesáhne dvojnásobek jednotné úrokové míry pro daný členský stát, je třeba stanovit opravný mechanismus. Tento rozdíl by nicméně měl částečně nést dotčený členský stát, aby byl veden k vyhledávání co nejméně nákladných prostředků financování.(5) Tato změna pravidel by měla být dočasná, a proto by měla být realizována v rozpočtových letech 2005 až 2007. Musí být uplatněna od začátku současného rozpočtového roku,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 5 nařízení (ES) č. 1883/78 se třetí pododstavec nahrazuje tímto zněním:„Odchylně od prvního pododstavce může Komise pro rozpočtové roky 2005 až 2007, přesáhne-li úroková míra nesená členským státem dvojnásobek jednotné úrokové míry, při financování úrokových nákladů vynaložených tímto členským státem uhradit částku, která odpovídá jednotné úrokové míře zvýšené o rozdíl mezi dvojnásobkem jednotné úrokové míry a úrokové míry nesené členským státem.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se pro výdaje vzniklé od 1. října 2004.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněFINANCIAL STATEMENT |1. | BUDGET HEADING: 05 02 01 02, 05 02 02 02, 05 02 09 04, 05 03 01 02, 05 03 01 04 | APPROPRIATIONS: EUR 399 Mio |2. | TITLE: Council Regulation amending Regulation (EEC) No 1883/78 laying down general rules for the financing of interventions by the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, Guarantee Section |3. | LEGAL BASIS: Council Regulation (EC) No 1258/1999 on the financing of the CAP |4. | AIMS: Financing the extra costs for public intervention operations. |5. | FINANCIAL IMPLICATIONS | 12 MONTH PERIOD (EUR million) | CURRENT FINANCIAL YEAR 2005 (EUR million) | FOLLOWING FINANCIAL YEAR 2006 (EUR million) |5.0 | EXPENDITURE – CHARGED TO THE EC BUDGET (REFUNDS/INTERVENTIONS) – NATIONAL AUTHORITIES – OTHER | – | 18.3 | 18.3 (a) |5.1 | REVENUE – OWN RESOURCES OF THE EC (LEVIES/CUSTOMS DUTIES) – NATIONAL | – | – | – |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |5.0.1 | ESTIMATED EXPENDITURE | 18.3 (a) |5.1.1 | ESTIMATED REVENUE | – | – | – | – |5.2 | METHOD OF CALCULATION: (see Annex) |6.0 | CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET? see (b) | YES / NO |6.1 | CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF THE CURRENT BUDGET? see (b) | YES / NO |6.2 | WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? see observation under (b) | YES /


text: NO |6.3 | WILL APPROPRIATIONS NEED TO BE ENTERED IN FUTURE BUDGETS? | YES / NO |OBSERVATIONS: see annexed calculation (a) Assuming no change in economic conditions. (b) This financing is not foreseen in the LR APB 2005. The Commission, within the framework of the execution of the budget, will mobilise the necessary resources for financing this measure by the most appropriate procedure, i.e. budgetary transfer or supplementary budget. |A N N E XCalculation of additional financing costs following amendmentof Council Regulation No 1883/78[pic][1] Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 103.[2] Úř. věst. L 216, 5.8.1978, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1259/96 (Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 10).


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52009PC0165
 Návrh nařízení Rady o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých drátů a drátěných lan z nelegované oceli pro předpínání předem a dodatečně (předpínací dráty a lana) pocházejících z Čínské lidové republiky /* KOM/2009/0165 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 8.4.2009KOM(2009) 165 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých drátů a drátěných lan z nelegované oceli pro předpínání předem a dodatečně (předpínací dráty a lana) pocházejících z Čínské lidové republiky(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“) při řízení týkajícím se dovozu některých drátů a drátěných lan z nelegované oceli pro předpínání předem a dodatečně (předpínací dráty a lana) z Čínské lidové republiky. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Komise (ES) č. 1129/2008 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz předpínacích drátů a lan pocházejících z Čínské lidové republiky. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |3. Právní stránka návrhu |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 16. února 2008 Komise zahájila antidumpingové řízení týkající se dovozu některých drátů a drátěných lan z nelegované oceli pro předpínání předem a dodatečně (předpínací dráty a lana) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Nařízením (ES) č. 1129/2008 Komise z tohoto dovozu uložila prozatímní antidumpingová cla. Přiložený návrh nařízení Rady se zakládá na konečných zjištěních o dumpingu, újmě, příčinných souvislostech a zájmu Společenství. Pokud jde o dumping, bylo zjištěno, že dva vyvážející výrobci, jimž bylo uděleno individuální zacházení, při šetření neposkytli zásadní informace. V důsledku toho a v souladu s článkem 18 základního nařízení byla jejich žádost o individuální zacházení zamítnuta. Další vyvážející výrobce, jemuž nebylo v prozatímní fázi uděleno individuální zacházení, mohl objasnit složení členů vedení a hlasovací práva, a prokázat tak, že nedochází k žádné zásadní státní intervenci ve smyslu čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení. Pro tohoto vyvážejícího výrobce bylo proto vypočítáno zvláštní clo. Pokud jde o další aspekty šetření, byla prozatímní zjištění potvrzena a byly zavedeny některé změny výpočtu dumpingového rozpětí, rozpětí újmy, a tedy také cel. Proto se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení,