text:
5.
 (49)
 Zvláštní podmínky týkající se výrobků ze směsi textilních materiálů viz úvodní poznámka 5.
 (50)
 Viz úvodní poznámka 6.
 (51)
 Zvláštní podmínky týkající se výrobků ze směsi textilních materiálů viz úvodní poznámka 5.
 (52)
 Zvláštní podmínky týkající se výrobků ze směsi textilních materiálů viz úvodní poznámka 5.
 (53)
 Viz úvodní poznámka 6.
 (54)
 Zvláštní podmínky týkající se výrobků ze směsi textilních materiálů viz úvodní poznámka 5.
 (55)
 Viz úvodní poznámka 6.
 (56)
 Viz úvodní poznámka 6.
 (57)
 Viz úvodní poznámka 6.
 (58)
 Viz úvodní poznámka 6.
 (59)
 Viz úvodní poznámka 6.
 (60)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny pletené nebo háčkované výrobky, neelastické nebo nepogumované, zhotovené sešitím nebo sestavením kusů pletené nebo háčkované látky (nastřihané nebo upletené přímo na konečný tvar).
 (61)
 Zvláštní podmínky týkající se výrobků ze směsi textilních materiálů viz úvodní poznámka 5.
 (62)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny pletené nebo háčkované výrobky, neelastické nebo nepogumované, zhotovené sešitím nebo sestavením kusů pletené nebo háčkované látky (nastřihané nebo upletené přímo na konečný tvar).
 (63)
 Zvláštní podmínky týkající se výrobků ze směsi textilních materiálů viz úvodní poznámka 5.
 (64)
 Zvláštní podmínky týkající se výrobků ze směsi textilních materiálů viz úvodní poznámka 5.
 (65)
 Zvláštní podmínky týkající se výrobků ze směsi textilních materiálů viz úvodní poznámka 5.
 (66)
 SEMII – Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated (Ústav pro polovodičová zařízení a materiály).


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0311
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 11.6.2007KOM(2007)311 v konečném znění2007/0108(CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo zavedení, provozu a řízení komunikační infrastruktury pro prostředí Schengenského informačního systému (SIS)(předložená Komisí) {COM(2007)306 final}{SEC(2007)809}{SEC(2007)810}DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Cílem tohoto návrhu a návrhu rozhodnutí Rady týkajícího se stejné problematiky je zřídit právní rámec pro zavedení, provoz a řízení zvláštní komunikační infrastruktury, která poskytne síťové a bezpečnostní služby pro výměnu údajů prostřednictvím Schengenského informačního systému (SIS) a výměnu informací souvisejících s údaji SIS mezi útvary SIRENE. Komise předkládá tento návrh s cílem zabezpečit návaznost výše uvedených služeb, které v současnosti poskytuje komunikační infrastruktura pro Schengenské prostředí (SISNET) a které mají klíčový význam pro udržování prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích. Tento návrh o zřízení nové komunikační infrastruktury by však měl být proveden pouze v případě, že veřejná zakázka vypsaná náměstkem generálního tajemníka Rady jménem členských států na novou smlouvu o síti SISNET byla neúspěšná. Komise se domnívá, že Rada, která zodpovídá za řízení systému SIS, by měla v zásadě i nadále zodpovídat za všechny jeho prvky, včetně komunikační infrastruktury. Komise navrhuje, aby tato nová komunikační infrastruktura byla zřízena za použití horizontálních opatření stanovených v programu IDABC (rozhodnutí 2004/387/ES), zejména za použití zabezpečené transevropské komunikační platformy s-TESTA. Platforma s-TESTA se v současnosti používá rovněž pro vývoj komunikační infrastruktury pro systém SIS druhé generace (SIS II). Pokud jde o systém SIS II, je Komise i nadále odhodlána pracovat na jeho vývoji a zprovoznit ho co nejdříve s ohledem na skutečnost, že tato otázka zůstává pro Radu prvořadým úkolem. Společný cíl zavést nový systém SIS, který bude mít nové a lepší funkce a vyšší výkonnostní standardy a který poskytne vyšší úroveň bezpečnosti a zároveň zajistí ochranu osobních údajů v evropském prostoru svobody, bezpečnosti a práva, zůstává i nadále prvořadým úkolem. Z tohoto důvodu je trvání navrhované komunikační infrastruktury časově omezeno v závislosti na zahájení provozu systému SIS II. |120 | Obecné souvislosti V prosinci 2001 pověřila Rada Komisi, aby vypracovala systém SIS II. Jedním z cílů systému SIS II bylo umožnit členským státům, které přistoupily k Evropské unii v roce 2004, splnit jednu z klíčových podmínek požadovaných pro zrušení kontrol na vnitřních hranicích. Vývoj systému SIS II se však zpozdil a v prosinci 2006 prodloužila Rada pověření Komise pro vývoj systému až do konce roku 2008. Aby mohl být politický cíl zrušit kontroly na vnitřních hranicích s členskými státy, které vstoupily do Evropské unie v roce 2004, splněn ještě v roce 2007, rozhodla Rada v prosinci 2006 provést projekt navržený Portugalskem a napojit tyto členské státy na stávající verzi systému SIS, tedy na systém SIS I+. V důsledku tohoto projektu bylo provádění systému SIS II ještě více oddáleno a nyní se plánuje, že systém bude zprovozněn v polovině prosince 2008. Platnost dohody o síti SISNET (smlouva podepsaná za účelem poskytování síťových a souvisejících bezpečnostních služeb pro systém SIS 1+) skončí v listopadu 2008. V případě, že systém SIS II nebude do té doby zprovozněn pro všechny členské státy zapojené do

type: legislation

jurisdiction: EU


text: systému SIS 1+, je nutné, aby bylo překlenuto období mezi listopadem 2008 a počátkem provozu systému SIS II. Poté, co Rada ve složení pro spravedlnost a vnitřní věci dne 15. února 2007 schválila dohodu o opatřeních týkajících se budoucí komunikační infrastruktury pro systém SIS 1+ a zároveň vyhlásila veřejnou zakázku vypsanou náměstkem generálního tajemníka Rady na uzavření nové smlouvy o síti SISNET, navrhuje Komise zřídit zvláštní komunikační infrastrukturu, která bude financována z rozpočtu EU. Je třeba připomenout, že SISNET není financován z rozpočtu EU a smlouva o poskytování požadovaných komunikačních služeb je řízena náměstkem generálního tajemníka Rady jménem členských států. Zřízení nové komunikační infrastruktury řízené Komisí představuje pro stávající systém SIS s jeho mezivládními strukturami řízení důležitou změnu. V této souvislosti musí tento návrh jasně stanovit rozdělení úloh a odpovědnosti ze strany Komise, Rady a členských států. V každém případě musí zůstat rozšířený systém SIS 1+ a tato nová komunikační infrastruktura dočasným řešením, protože hlavním cílem je uvedení systému SIS II do provozu. Rada a Parlament dosáhly dohody o právním rámci systému SIS II, která umožní využívání pokročilého technologického přístupu a lepších funkcí, jež nový systém nabízí. Z toho pro jednotlivce vyplynou normy vyšší ochrany a – pokud jde o řízení systému –posílená odpovědnost. Tato nová komunikační infrastruktura nenahradí SISNET úplně, protože SISNET rovněž poskytuje komunikační služby pro VISION, podpůrnou síť pro vízové konzultační postupy mezi ústředními orgány členských států v souladu s čl. 17 odst. 2 Schengenské úmluvy. Komise však nezařadila VISION do oblasti působnosti tohoto návrhu, protože Rada si vyhradila prováděcí pravomoci v oblasti vízové politiky. Technické funkce konzultačního mechanismu sítě VISION budou nahrazeny vízovým informačním systémem (VIS), až budou všechny členské státy, které používají síť VISION, moci používat pro tento účel VIS. |130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu - Úmluva k provedení Schengenské dohody (články 92 - 119) - nařízení Rady (ES) č. 871/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu - rozhodnutí Rady 2005/211/SVV ze dne 24. února 2005 o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu - nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1160/2005 ze dne 6. července 2005, kterým se mění Úmluva k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, pokud jde o přístup služeb členských států příslušných pro vydávání osvědčení o registraci vozidel do Schengenského informačního systému Úmluva a tři výše uvedené právní akty tvoří stávající právní rámec systému SIS, který bude nahrazen budoucím systémem SIS II. Právní rámec systému SIS II tvoří: - nařízení Rady (ES) č. 2424/2001 ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) - rozhodnutí Rady 2001/886/SVV ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) - nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) - předloha Rozhodnutí Rady 2007/.../SVV ze dne ...[1]


text: o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) - nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1986/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přístupu subjektů odpovědných za vydávání osvědčení o registraci vozidel v členských státech k Schengenskému informačnímu systému druhé generace (SIS II) |140 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tento návrh je nutný pro udržování systému SIS v provozu. Systém SIS je nedílnou součástí kompenzačních opatření potřebných pro zajištění volného pohybu osob a na základě využití infrastrukturních služeb, které jsou součástí horizontálních opatření stanovených v programu IDABC, je systém rovněž v souladu s cíli tohoto programu. K cílům programu IDABC patří vytyčení, podpora a prosazování rozvoje a zřízení celoevropských služeb elektronické veřejné správy (e-Government) a základních interoperabilních telematických sítí, které členským státům a Společenství poskytují podporu při provádění politik a opatření Společenství v rámci jejich příslušných pravomocí, a pro veřejné správy, podniky a občany tak z nich plynou značné výhody. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |211 | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Hlavní konzultační metodou bylo získávání informací od těchto subjektů: (1) Generálního sekretariátu Rady Prvky konzultace: - smlouva o síti SISNET - výdaje související se sítí SISNET - odpovědnosti v rámci systému SIS (2) operátora sítě S-TESTA Prvky konzultace: - ceníky pro zavedení sítě - ceníky pro provoz sítě |212 | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Získané informace byly použity pro analýzu nákladů a úkolů a odpovědností v každé politické variantě. Názory, které vyjádřily delegace členských států v různých pracovních skupinách Rady a Komise, byly rovněž vzaty v úvahu. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |221 | Dotčená vědecká / odborná odvětví Informační a komunikační technologie, veřejné zakázky a oblast finančních znalostí |222 | Použitá metodika Osobní jednání a získávání písemných informací |223 | Hlavní konzultované organizace / odborníci Interní odborné znalosti Komise (GŘ pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost a GŘ pro informatiku) a externí odborné znalosti získané z technické dokumentace SIS. |2243 | Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Existuje široká shoda v tom, že se mohou vyskytnout vážná rizika, z kterých by mohly vyplynout závažné politické důsledky. |225 | U každé politické varianty byla zhodnocena rizika a jejich charakter se značně liší: nedostatky v postupech zadávání veřejných zakázek, zpožděné přijetí právních nástrojů potřebných pro zřízení nové komunikační infrastruktury, nedostatek finančních prostředků, nejednoznačnost v řízení či rozhodování, negativní zásahy do projektu SIS II a zpoždění technického provádění či jeho selhání. |226 | Prostředky ke zveřejnění odborných stanovisek Nevztahuje se na tento návrh |230 | Posouzení dopadů Byly zváženy tyto politické možnosti: Varianta 1: status quo – Komise nepředloží návrh právního předpisu. Toto řešení je pokračováním stávajícího rámce, podle kterého jsou Rada a členské státy výhradně zodpovědné za systém SIS. Za účelem vypracování smlouvy o síti SISNET, která by zajistila dostupnost sítě SISNET po 13. listopadu 2008 náměstek generálního tajemníka Rady připraví a vypíše veřejnou zakázku, a to otevřeným řízením, omezeným řízením nebo vyjednávacím řízením. Komise v této variantě nemá žádnou


text: úlohu či odpovědnost. Varianta 2: Rada na základě zvláštní smlouvy s provozovatelem platformy s-TESTA zavede, provozuje a řídí novou komunikační infrastrukturu pro systém SIS 1+ financovanou členskými státy. V této variantě uzavře Rada pro účely systému SIS 1+ zvláštní smlouvu podle rámcové smlouvy o platformě s-TESTA, přičemž tuto zvláštní smlouvu financují členské státy. Varianta 3: Komise na základě zvláštní smlouvy s provozovatelem platformy s-TESTA zavede, provozuje a řídí novou komunikační infrastrukturu pro systém SIS 1+ financovanou ze souhrnného rozpočtu EU. Komise podepíše zvláštní smlouvu o platformě s-TESTA za účelem zavedení nové komunikační infrastruktury pro systém SIS 1+. Zavedení, provoz a řízení komunikační infrastruktury tak spadají do odpovědnosti Komise a jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu EU. Tato nová komunikační infrastruktura s-TESTA určená pro systém SIS 1+ nenarušuje komunikační infrastrukturu s-TESTA pro systém SIS II. Z posouzení dopadů vyplývá, že ačkoliv je varianta status quo zdaleka nejlepší možností a nepřináší s sebou žádné větší obtíže, jsou s veřejnými zakázkami spjata rizika. Po dohodě s Radou Komise uznala, že je potřeba mít k dispozici nouzové řešení. Bez provozu systému SIS a související výměny SIRENE by bylo skutečně velmi obtížné udržet po jakkoli dlouhou dobu prostor bez kontrol na vnitřních hranicích. Proto v případě, že veřejná zakázka vypsaná náměstkem generálního tajemníka Rady nevedla k uzavření dohody či smlouvy o poskytování služeb potřebných pro prostředí SIS, je jedinou zbývající možností poslední varianta s ohledem na skutečnost, že druhá varianta byla vyloučena právní službou Rady, a bude tudíž velmi obtížné ji prosadit. Z hodnocení dopadů plyne tedy doporučení, aby Komise připravila vše potřebné pro poslední variantu, a to i přesto, že hodnocení dopadů není příznivé. Provádění tohoto řešení by však mělo být zahájeno pouze tehdy, pokud by kroky vedoucí k vypracování nové smlouvy o síti SISNET selhaly. Provedení proto závisí na tom, zda pro prodloužení služby SISNET byly použity všechny možné dostupné prostředky. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Cílem tohoto návrhu a návrhu rozhodnutí Rady týkajícího se stejné problematiky je zřídit právní rámec pro zavedení, provoz a řízení zvláštní komunikační infrastruktury, která poskytne síťové a bezpečnostní služby pro výměnu údajů prostřednictvím systému SIS a výměnu informací souvisejících s údaji SIS mezi útvary SIRENE podle Schengenské úmluvy. |310 | Právní základ Právním základem nařízení je článek 66 Smlouvy o založení Evropského společenství. |320 | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti Společenství. |Členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu. |321 | Cíle navrhovaného opatření, konkrétně zřízení komunikační infrastruktury spojující vnitrostátní systémy SIS s ústřední databází SIS pro sdílení informací, může Společenství lépe dosáhnout za použití stávající infrastruktury Společenství (s-TESTA), která je k dispozici pro výměnu údajů mezi správními orgány. |Akce Společenství mohou lépe dosáhnout cílů návrhu z následujícího důvodu. |324 | Všechny členské státy podílející se na schengenské spolupráci si musí vyměňovat informace v oblasti provádění společných politik. Společenství může poskytnout celoevropské síťové a bezpečnostní služby, které tyto členské státy potřebují, mnohem účinněji, než kdyby tyto služby poskytoval každý členský stát jednotlivě. |325 | Skutečnost, že společná


text: platforma, jako např. s-TESTA, již byla pro tyto účely zřízena na základě zkušeností získaných z minulých projektů a na základě obecně použitelných služeb poskytovaných v rámci programu IDA (předchůdce programu IDABC), dokazuje, že Společenství je schopno tyto služby poskytovat. |327 | Opatření ze strany Společenství jsou omezena na společnou komunikační infrastrukturu, zatímco členské státy jsou i nadále zodpovědné za své vlastní vnitrostátní informační systémy. |Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů. |331 | Návrhy stanoví závazek Komise zřídit společnou komunikační infrastrukturu. Členské státy však budou zodpovídat za provádění zkoušek, jejichž cílem je zajistit, aby vnitrostátní aplikace členských států (SIS a SIRENE) řádně fungovaly a využívaly nové infrastruktury. |332 | Návrhy a finanční zatížení budou časově omezeny s ohledem na skutečnost, že systém SIS II nahradí stávající systém SIS a toto sdělení se stane bezpředmětným. Účelem je poskytovat základní službu jako dočasné řešení pro stávající systém až do doby, kdy bude systém SIS II zprovozněn. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení a rozhodnutí. |342 | Nařízení vycházející z Hlavy IV Smlouvy o ES a rozhodnutí vycházející z Hlavy VI Smlouvy o EU je potřebné v důsledku dvojí právní povahy systému SIS. Jakékoliv změny či další úpravy acquis v oblasti SIS musí vycházet z prvního a třetího pilíře právního základu. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |401 | Finanční obálka požadovaná v roce 2008 na zřízení a provoz nové komunikační infrastruktury činí 7,6 milionů EUR. Zahrnuje tyto hlavní kroky: - zavedení a zkoušení sítě s-TESTA pro systém SIS 1+; - přechod uživatelů systému SIS 1+ na novou síť v rámci platformy s-TESTA; - provoz systému SIS 1+ v rámci síťového provozu s-TESTA. Kromě toho budou mít zkušební činnosti a přechod na novou síť finanční dopad na mezivládní rozpočty stanovené v schengenském acquis pro zřízení a řízení systému SISNET a technické podpůrné jednotky (C.SIS – Central SIS – ústřední SIS). |DALšÍ INFORMACE |520 | Zrušení platných právních předpisů Přijetí návrhu povede ke zrušení platných právních předpisů. |Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti |533 | Návrh obsahuje ustanovení o skončení platnosti. |Podrobné vysvětlení návrhu 1. Zavedení, provoz a řízení komunikační infrastruktury Komunikační infrastruktura, která má být zřízena, na jedné straně odkazuje na služby, které bude poskytovat, a na straně druhé poukazuje na systémy či subjekty stanovené v Schengenské úmluvě, které budou touto komunikační infrastrukturou propojeny. Infrastruktura se nebude vztahovat na vnitrostátní výměnu údajů (včetně SIRENE) mezi příslušnými vnitrostátními orgány navzájem a mezi těmito orgány a vnitrostátními útvary SIRENE, která bude i nadále vnitrostátní odpovědností. Předtím, než Komise uzavře s provozovatelem služeb smluvní dohodu o komunikační infrastruktuře, musí vypracovat technické specifikace odrážející konkrétní požadavky na systém SIS 1+ a SIRENE. Komise zváží požadavky a specifikace, které souvisí s veřejnými zakázkami a které v souvislosti s obnovou sítě SISNET vypracoval náměstek generálního tajemníka Rady. Ačkoliv jsou členské státy všeobecně povinny podle článku 10 Smlouvy usnadňovat Komisi plnění jejich úkolů, odkazuje návrh na některé konkrétní kroky, které členské státy musí podniknout, aby Komise mohla účinně


text: zavést a provozovat komunikační infrastrukturu. Komise bude rovněž informovat členské státy o tom, že zavádění bylo dokončeno, a to poté, co provedla potřebné zkoušky, které zajistí dostupnost komunikační infrastruktury. Odkaz na souhrnný rozpočet Evropské unie při financování této fáze SIS byl považován za nutný s ohledem na skutečnost, že zavedení a provoz druhé společné části systému SIS – technické podpůrné jednotky (tj. C.SIS) – je financován z mezivládního rozpočtu stanoveného schengenským acquis (rozhodnutí výkonného výboru ze dne 15. prosince 1997, kterým se mění finanční nařízení o C.SIS). 2. Program IDABC Program IDABC poskytuje řadu infrastrukturních služeb, jako např. s-TESTA, pro výměnu údajů mezi vnitrostátními a evropskými správními orgány. Platforma s-TESTA se rovněž využívá pro vývoj systému SIS II a VIS. Služeb poskytovaných programem IDABCO rovněž využívají ostatní provozní velkoplošné systémy informačních technologií v evropském prostoru svobody, bezpečnosti a práva, které vyžadují vysokou dostupnost a bezpečnostní požadavky, jako například Eurodac. 3. Provozní zkoušky Provozní zkušební činnosti, které mají zajistit řádné fungování systému SIS a výměny SIRENE v rámci nové komunikační infrastruktury, představují zásadní úkol, který mohou členské státy vykonávat pouze v rámci koordinace Radou. To odráží současný status quo, pokud jde o řízení systému SIS a jeho proces rozhodování. Francie, která zodpovídá za řízení systému C.SIS, má odborné znalosti požadované pro popis zkušebních případů a návrh nejvhodnějších postupů, které zajistí, že systém SIS a výměna SIRENE v rámci nové infrastruktury řádně fungují. V pracovních skupinách Rady zodpovědných za systém SIS a výměnu SIRENE, ve kterých se schází příslušní vnitrostátní odborníci, podniknou všechny přípravné práce pro vypracování, koordinaci a vyhodnocení zkušebních činností. Komise zajistí dostupnost komunikační infrastruktury v rámci platformy s-TESTA. Členské státy poskytnou Komisi prostřednictvím Rady informace a zpětnou vazbu ohledně zkušebních činností. 4. Přechod K přechodu systému SIS a výměny SIRENE na novou komunikační infrastrukturu může dojít pouze poté, co byly dokončeny a vyhodnoceny všechny zkušební činnosti. Datum, které určí Rada, musí být v každém případě spadat do období před 13. listopadem 2008, kdy skončí platnost dohody o síti SISNET. 5. Výkon zvláštních provozních řídících úloh ze strany vnitrostátních orgánů veřejného sektoru Důvodem pro smluvní zadání zvláštních provozních řídících úkolů týkajících se komunikační infrastruktury vnitrostátním orgánům veřejného sektoru je zajistit účinnost a soulad s provozními řídícími úkoly, které již provádí ústřední systém C.SIS. 6. Sledování a hodnocení Komise bude pečlivě sledovat výdaje za použití všech dostupných prostředků stanovených ve smlouvě, která bude podepsána s provozovatelem platformy s-TESTA, včetně cílů a ukazatelů výkonu. Konkrétní hodnocení služeb poskytovaných komunikační infrastrukturou pro systém SIS a výměnu SIRENE bude provedeno v souvislosti s celkovým hodnocením horizontálních opatření, včetně infrastrukturních služeb vykonávaných v souladu s článkem 13 rozhodnutí IDABC. 7. Zrušení právního rámce sítě SISNET a změna Schengenské úmluvy Poté, co bude ukončen provoz sítě SISNET, ustanovení, která se jí týkají, se stanou bezpředmětnými a měla by být zrušena. Převod vlastnických práv, která vyplývají z provádění dohody SISNET o poskytování širokoplošných síťových a souvisejících bezpečnostních služeb pro systém SIS ze dne 14. listopadu 2000, zejména síťových prvků, na Komisi by mohl urychlit zavedení nové komunikační


text: infrastruktury a zmírnit finanční dopad na souhrnný rozpočet Evropské unie. 8. Podmínečné uplatňování a omezené období platnosti Podmínečné uplatňování právních nástrojů odráží stanovisko Rady, která ve svých závěrech z února 2007 poukazuje na rizika související s postupy v oblasti veřejných zakázek na obnovu sítě SISNET a pro něž je potřeba poskytnout alternativní řešení vycházející z platformy s-TESTA. Hodnocení dopadů týkající se tohoto návrhu dokazuje, že obnova sítě SISNET by byla vždy nejlepší variantou. Podmínečné používání právního nástroje má zajistit, aby stávající návrh stanovil nouzové řešení. Omezení období platnosti tohoto návrhu vyplývá ze skutečnosti, že systém SIS 1+ ve své podobě SISone4all, jakož i jeho komunikační infrastruktura, budou nahrazeny, jakmile bude zahájen provoz systému SIS II. |1. 2007/0108(CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo zavedení, provozu a řízení komunikační infrastruktury pro prostředí Schengenského informačního systému (SIS)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 66 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[2],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[3],vzhledem k těmto důvodům:2. Schengenský informační systém (dále jen „SIS“) vytvořený v souladu s hlavou IV Úmluvy z 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody uzavřené dne 14. června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie Beneluxu, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích[4] (dále jen „Schengenská úmluva“) a jeho rozvinutá verze, SIS 1+, představuje základní nástroj pro používání ustanovení schengenského acquis začleněného do rámce Evropské unie.3. Nařízení Rady (ES) č. 2424/2001[5] a rozhodnutí Rady 2001/886/SSV[6] stanovilo vývoj systému SIS II. SIS II nahradí systém SIS vytvořený podle Schengenské úmluvy.4. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 1987/2006[7] o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) ze dne 20. prosince 2006 tvoří nezbytný právní rámec pro řízení systému SIS II s ohledem na záležitosti spadající do oblasti působnosti Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „smlouva o EC“).5. Systém SIS v současné době používá 15 států, včetně Islandu a Norska, které se účastní provádění, uplatňování a vývoje schengenského acquis. V prosinci 2006 Rada schválila připojení devíti členských států, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004, ke stávajícímu systému SIS s cílem umožnit jim, aby před uvedením systému SIS II do provozu plně prováděly schengenský acquis.6. Podle rozhodnutí Rady 1999/870/ES ze dne 17. prosince 1999 o zmocnění náměstka generálního tajemníka Rady Evropské unie k zastupování některých členských států při uzavírání smluv týkajících se zřízení a fungování komunikační infrastruktury pro schengenské prostředí „SISNET“ a ke správě těchto smluv[8] a podle rozhodnutí Rady 2000/265/ES ze dne 27. března 2000, kterým se stanoví finanční nařízení upravující rozpočtová hlediska správy vykonávané náměstkem generálního tajemníka Rady pro smlouvy, které uzavírá v zastoupení některých členských států a které se týkají zřízení a fungování komunikační infrastruktury pro schengenské prostředí („SISNET“), byla dohoda o poskytování širokoplošných síťových a souvisejících bezpečnostních služeb pro Schengenský informační systém ze dne 14. listopadu 2000 (dále jen „dohoda SISNET“) uzavřena náměstkem generálního tajemníka Rady a soukromými podniky. Dohoda SISNET stanoví služby nezbytné pro provoz systému SIS a její platnost skončí v listopadu 2008.7. Pro účinnou výměnu údajů mezi technickou podpůrnou


text: jednotkou a vnitrostátními součástmi systému SIS a pro výměnu informací v rámci SIRENE podle článku 92 Schengenské úmluvy je třeba zabezpečit návaznost typu služeb poskytovaných v rámci dohody SISNET. To je zásadní pro uplatňování schengenského acquis, a tudíž pro udržování společného prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích.8. Podle dohody SISNET jsou rovněž poskytovány síťové a související služby pro VISION, podpůrnou síť pro vízové konzultační postupy mezi ústředními orgány členských států v souladu s čl. 17 odst. 2 Schengenské úmluvy, tato síť však nespadá do oblasti působnosti tohoto návrhu, protože v souladu s nařízením (ES) č. 789/2001 ze dne 24. dubna 2001, kterým se Radě vyhrazují prováděcí pravomoci v oblasti určitých podrobných předpisů a praktických postupů týkajících se posuzování žádostí o udělení víza[9], je Rada orgánem zodpovědným na provádění změn potřebných pro přechod sítě VISION na jinou komunikační infrastrukturu.9. Uplatňování tohoto právního nástroje by mělo záviset na oznámení náměstka generálního tajemníka Rady, že postup zadávání veřejných zakázek vypsaný podle rozhodnutí Rady 2007/149/ES ze dne 5. března 2007 o zmocnění náměstka generálního tajemníka Rady Evropské unie k zastupování některých členských států při uzavírání a správě smluv v souvislosti s poskytováním služeb týkajících se komunikační infrastruktury pro schengenské prostředí do doby jejího přenesení na komunikační infrastrukturu spravovanou Evropským společenstvím[10] a podle rozhodnutí Rady 2000/265/ES nevedl k uzavření žádné dohody či smlouvy o poskytování služeb, na které se vztahuje tento návrh.10. Rada v únoru 2007 zvážila rizika takového postupu zadávání veřejných zakázek a požádala Komisi, aby navrhla možnost přechodu systému SIS 1+ na jinou síť.11. V souladu s čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES si Komise vyhrazuje právo kdykoli během přijímání aktu Společenství svůj návrh změnit.12. Nejpřijatelnějším řešením zohledňujícím zvláštní bezpečnostní požadavky a požadavky dostupnosti systému SIS je zřídit novou komunikační infrastrukturu, která nahradí síť SISNET a zároveň využije infrastrukturní služby poskytované v rámci smlouvy o poskytování služeb („smlouva o zabezpečených transevropských službách pro telematiku mezi správními orgány – vytvoření řízené zabezpečené soukromé komunikační infrastruktury“, dále jen „rámcová smlouva S-Testa“), v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady 2004/387/ES ze dne 21. dubna 2004 o interoperabilním poskytování celoevropských služeb elektronické správy (eGovernment) orgánům veřejné správy, podnikům a občanům („rozhodnutí IDABC“)[11].13. Nová komunikační infrastruktura by měla nahradit síť SISNET, jejíž provoz by měl být ukončen k datu stanoveným Radou; a rozhodnutí 1999/870/ES, 2000/265/ES a 2007/155/ES[12], která tvoří její právní rámec, by proto měla být zrušena.14. Zřízení nové komunikační infrastruktury by mohlo být urychleno a její finanční zátěž dopadající na Evropskou unii by mohla být snížena, a to tak, že se členské státy dohodnou a převedou na Komisi vlastnická práva, včetně práv duševního vlastnictví, která vyplývají z provádění SISNET dohody.15. Výdaje související se zřízením, provozem a řízením této komunikační infrastruktury by měly být hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Komise zodpovídá za provádění rozpočtu a podepisování požadovaných smluv o poskytování síťových a bezpečnostních služeb podle rámcové smlouvy S-Testa.Toto nařízení a odpovědnost Komise za zřízení, provoz a řízení této komunikační infrastruktury by nemělo ovlivnit odpovědnost Rady za řízení stávajícího systému SIS.16. Je proto vhodné, aby Rada


text: na základě iniciativy, kterou připraví Francie jako členský stát zodpovědný za technickou podpůrnou jednotku, vypracovala zkušební plán pro zajištění řádné výměny údajů v rámci komunikační infrastruktury pro systém SIS a výměnu SIRENE, koordinovala zkušební činnosti a vyhodnotila zkušební výsledky před stanovením data přechodu ze sítě SISNET na novou komunikační infrastrukturu.17. Pokud to Komise považuje za účinnější, může smluvně zadat provádění zvláštních provozních řídících úkolů týkajících bezpečnosti a dohledu nad komunikační infrastrukturou vnitrostátním orgánům veřejného sektoru.18. Toto nařízení tvoří nezbytný právní rámec pro zavedení, provoz a řízení komunikační infrastruktury pro prostředí SIS a odpovídajícím způsobem mění Schengenskou úmluvu s ohledem na záležitosti spadající do oblasti působnosti Smlouvy o EC. Rozhodnutí Rady 2007/.../SVV ze dne ... o zavedení, provozu a řízení komunikační infrastruktury pro prostředí SIS[13] tvoří nezbytný právní rámec s ohledem na záležitosti spadající do oblasti působnosti Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“).19. Společně s rozhodnutím Rady 2007/.../SVV[14] tvoří toto nařízení základní právní předpis ve smyslu článku 49 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[15], jež umožňuje začlenění nezbytných položek pro zavedení, provoz a řízení komunikační infrastruktury do rozpočtu Evropské unie a provádění této části rozpočtu.20. Skutečnost, že právní základ potřebný pro finanční krytí zavedení, provozu a řízení komunikační infrastruktury prostředí SIS ze souhrnného rozpočtu Evropské unie se skládá ze dvou samostatných nástrojů, se nijak nedotýká zásady, že komunikační infrastruktura představuje jednotný celek a jako taková by měla fungovat.21. Protože cílů opatření, která mají být učiněna, konkrétně zřízení, provoz a řízení společné komunikační infrastruktury pro prostředí SIS, nemohou členské státy dostatečně dosáhnout, a z důvodu rozsahu a účinku daných opatření mohou tak těchto cílů lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o ES. V souladu se zásadou proporcionality ve smyslu výše uvedeného článku nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.22. Ve vztahu k Islandu a Norsku je toto nařízení rozpracováním ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis[16], které spadá do oblasti uvedené v čl. 1 bodu G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999[17] o některých opatřeních pro uplatňování dané dohody.23. Ve vztahu ke Švýcarsku je toto nařízení rozpracováním ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, které spadá do oblasti uvedené v čl. 1 bodu G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady 2004/849/ES[18] a 2004/860/ES[19].24. Dánsko se v souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení je založeno na schengenském acquis podle ustanovení hlavy IV třetí části Smlouvy,


text: mělo by se Dánsko v souladu s článkem 5 uvedeného protokolu do šesti měsíců po přijetí tohoto nařízení rozhodnout, zda jej provede ve svém vnitrostátním právu.25. Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[20]. Spojené království se tudíž nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a proto pro ně není závazné ani použitelné.26. Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[21]. Irsko se tudíž nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a proto pro ně není závazné ani použitelné.27. Jelikož je zásadní, aby typ služeb poskytovaných sítí SISNET byl zaručen i po listopadu 2008 a aby Komise mohla za tímto účelem co nejdříve uzavřít vhodné smlouvy, mělo by toto nařízení vstoupit neprodleně v platnost v den zveřejnění.PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1 Zavedení, provoz a řízení komunikační infrastruktury28. Komise zavede, provozuje a řídí komunikační infrastrukturu, která poskytuje síťové a bezpečnostní služby pro výměnu údajů mezi technickou podpůrnou jednotkou a vnitrostátními součástmi Schengenského informačního systému (SIS) a mezi útvary SIRENE podle článku 92 Schengenské úmluvy („komunikační infrastruktura“).29. Komise stanoví technické specifikace pro komunikační infrastrukturu, přičemž zohlední technické specifikace stanovené náměstkem generálního tajemníka Rady jménem členských států pro postupy zadávání veřejných zakázek vypsaných podle rozhodnutí Rady 2007/149/ES a 2000/265/ES.30. Členské státy a Komise spolupracují při provádění úkolů uvedených v odstavcích 1 a 2. Členské státy poskytnou zejména vhodné prostory pro vnitrostátní přístupové body komunikační infrastruktury a zajistí přístup do těchto prostor, kdykoliv to Komise vyžaduje.31. Komise oznámí Radě datum, kdy je dokončeno zavádění komunikační infrastruktury a infrastruktura je dostupná pro provedení zkoušek uvedených v článku 3.32. Náklady na zavedení, provoz a řízení komunikační infrastruktury jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.Článek 2 Využití programu IDABCPro účely zavedení, provozu a řízení komunikační infrastruktury zohlední Komise rozhodnutí 2004/387/ES (rozhodnutí IDABC) a využije rámcovou smlouvu s-TESTA.Článek 3 Zkoušky systému SIS a výměny SIRENE v rámci komunikační infrastruktury33. Členské státy provádí zkoušky potřebné pro zajištění řádné výměny údajů uvedené v čl. 1 odst. 1 prostřednictvím komunikační infrastruktury.34. Rada zodpovídá za vypracování zkušebního plánu na základě iniciativy připravené Francií jako členským státem zodpovědným za systém C.SIS.35. Rada koordinuje zkušební činnosti členských států a vyhodnocuje zkušební výsledky, přičemž informuje Komisi.Článek 4 Přechod na komunikační infrastrukturu36. Poté, co všechny členské státy zapojené do systému SIS oznámí Radě úspěšné dokončení zkoušek uvedených v článku 3, stanoví Rada datum zahájení výměny údajů uvedené v čl. 1 odst. 1 prostřednictvím komunikační infrastruktury.37. Členské státy podniknou všechny požadované kroky pro přechod ze sítě SISNET na komunikační infrastrukturu v den stanovený v souladu s odstavcem 1.38. Rada koordinuje kroky členských států uvedené v odstavci 2.Článek 5 Výkon provozních řídících úloh ze strany vnitrostátních orgánů veřejného sektoru členských států39. Komise může od data uvedeného v čl. 1 odst. 4 smluvně zadat vykonávání zvláštních provozních


text: řídících úkolů týkajících bezpečnosti a dohledu nad komunikační infrastrukturou vnitrostátním orgánům veřejného sektoru.40. Náklady, které vzniknou orgánům uvedeným v odstavci 1 za provedení zkoušek uvedených v odstavci 1, jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.Článek 6 Sledování a hodnoceníKomise vypracuje celkové hodnocení fungování komunikační infrastruktury poté, co byl provoz infrastruktury ukončen. Hodnocení se provádí v rámci celkového hodnocení horizontálních opatření IDABC podle rozhodnutí IDABC. Hodnocení posoudí zejména účinnost komunikační infrastruktury při poskytování služeb uvedených v čl. 1 odst. 1.Článek 7 Zrušení41. Rozhodnutí Rady 1999/870/ES, 2000/265/ES a 2007/155/ES se zrušují k datu, které určí Rada. Provoz komunikační infrastruktury SISNET bude ukončen k datu stanovenému v souladu s čl. 4 odst. 142. Část rozpočtu stanoveného rozhodnutím Rady 2000/265/ES, která zbývá k datu stanovenému v souladu s čl. 4 odst. 1, bude vyplacena členským státům. Částka, která bude vyplacena, se vypočítá na základě příspěvků členských států, podle čl. 26 rozhodnutí Rady 2000/265/ES.43. Členské státy souhlasí s tím, že na Komisi převedou jakákoliv vlastnická práva, včetně práv duševního vlastnictví, která vyplývají z provádění dohody uzavřené podle rozhodnutí Rady 1999/870/ES a rozhodnutí Rady 2000/265/ES o poskytování širokoplošných síťových a souvisejících bezpečnostních služeb v rámci sítě SISNET od data uvedeného v čl. 4 odst. 1.Článek 8 Změna Schengenské úmluvyOd data stanoveného v souladu s čl. 4 odst. 1 se čl. 119 odst. 1 první věta Schengenské úmluvy mění takto:„Náklady na zřízení a provoz technické podpůrné jednotky uvedené v čl. 92 odst. 3, bez nákladů na kabelové spojení vnitrostátních součástí Schengenského informačního systému s technickou podpůrnou jednotkou, nesou společně smluvní strany.“Článek 9 Vstup v platnost a použitelnost44. Toto nařízení vstoupí v platnost v den zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie a jeho platnost skončí dnem 1. listopadu 2009, nebo dnem stanoveným Radou v souladu s čl. 55 odst. 2 nařízení 1987/2006, podle toho, co nastane dříve.45. Použití tohoto nařízení podléhá oznámení, kterým náměstek generálního tajemníka Rady Komisi oznamuje, že nebyla uzavřena dohoda či smlouva o poskytování síťových a bezpečnostních služeb pro výměnu údajů uvedenou v čl. 1 odst. 1 podle rozhodnutí Rady 2007/149/ES a rozhodnutí Rady 2000/265/ES.46. Oznámení uvedené v odstavci 2 může být vydáno od data vstupu tohoto nařízení v platnost a je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve členských státech.V Bruselu dneZa RadupředsedaLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHŮ:Návrh NAŘÍZENÍ RADY o zavedení, provozu a řízení komunikační infrastruktury pro prostředí SIS (Schengenského informačního systému)Návrh ROZHODNUTÍ RADY o zavedení, provozu a řízení komunikační infrastruktury pro prostředí SIS (Schengenského informačního systému)2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související aktivity:Hlava 18: Prostor svobody, bezpečnosti a právaKapitola 18 02: Solidarita – Vnější hranice, vízová politika a volný pohyb osob3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:Bod 18 02 04 02: Schengenský informační systém SIS 1+ **Rozpočtová linie bude vytvořena v předběžném návrhu rozpočtu 20083.2. Trvání opatření a finančního dopadu:2008-2009Očekává že, že návrhy budou přijaty v prosinci 2007 jako nouzové řešení, pokud stávající smlouva o komunikační infrastruktuře systému SIS


text: (SISNET) nebude moci být obnovena. Toto nouzové řešení je pouze dočasným řešením. Opatření skončí poté, co bude dokončen přechod na systém SIS II.Podle plánu SIS II bude přechod na SIS II završen do konce prosince 2008. Vlastní provádění tohoto řešení by způsobilo zpoždění přechodu na systém SIS II přinejmenším o šest měsíců. Kromě toho musí být v souladu se smlouvou s-TESTA služby smluvně sjednány alespoň na období jednoho roku. Je proto třeba předpokládat, že toto řešení bude trvat po období přibližně jednoho roku, přičemž začne v listopadu 2008 a skončí v roce 2009.Platnost návrhů skončí dnem 1. listopadu 2009, nebo dnem, který Rada stanoví pro zahájení používání systému SIS II, podle toho, co nastane dříve.Opatření bude trvat nejvýše jeden rok a deset měsíců. Závazky budou učiněny v roce 2008, zatímco období plateb bude probíhat v letech 2008–2010.3.3. Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |18 02 04 02 | Nepov. | Rozl. | ANO | NE | NE | 3a |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Celkem |Provozní výdaje[22] |Položky závazků (PZ) | 8.1. | A | 7.620 | 0 | 7.620 |Položky plateb (PP) | B | 2.500 | 3.750 | 1.370 | 7.620 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[23] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | C | - | - | - | - |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | 7.620 | 0 | 7.620 |Položky plateb | b+c | 2.500 | 3.750 | 1.370 | 7.620 |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | D | 0.585 | 0.234 | 0.819 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | E | 0.233 | 0.233 |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 8.438 | 0.234 | 8.672 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 3.318 | 3.984 | 1.370 | 8.672 |4.1.2. Soulad s finančním plánemX Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[24] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmyX Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí (Rok n-1) | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 5 | 2 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuSystémy SIS 1+ a SIRENE v současnosti fungují v rámci komunikační sítě SISNET. Stávající smlouva o síťových službách SISNET je řízena náměstkem generálního tajemníka Rady jménem členských států a je financována společně členskými státy. Platnost této smlouvy SISNET skončí dne 13. listopadu 2008.Na druhé straně bude systém SIS II,


text: vyvinutý jako náhrada za systém SIS 1+, pro členské státy používající systém SIS 1+ uveden do provozu až 17. prosince 2008.Je proto třeba provést opatření pro zajištění síťové služby pro systém SIS 1+ mezi 13. listopadem 2008 a datem, kde bude systém SIS II uveden do provozu.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieUdržování schengenského prostoru volného pohybu bez hraničních kontrol závisí na zajištění neustálého a bezpečného provozu komunikační sítě pro systémy v schengenském prostředí.Bez provozu Schengenského informačního systému by bylo velmi obtížné udržet po jakkoli dlouhou dobu prostor bez hraničních kontrol. V únoru 2007 dospěla Rada k závěru, že náměstek generálního tajemníka Rady by měl opět jménem příslušných členských států vypsat veřejnou zakázku na obnovení smlouvy SISNET s cílem zajistit dostupnost služby po listopadu 2008. Rada však s ohledem na jí provedenou analýzu rizik vyplývajících z postupu zadávání veřejných zakázek rozhodla, že pro schengenské systémy je třeba mít k dispozici alternativní řešení.Rada proto vyzvala Komisi, aby co nejdříve navrhla možnost přechodu ze systému SIS 1+ na bezpečnou komunikační síť s-TESTA, která je poskytována podle rámcové smlouvy uzavřené Komisí.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMCelkovým cílem je stanovit možnost, jak by Komise financovala a řídila komunikační infrastrukturu pro SIS 1+ jako dočasné nouzové řešení pro případ, že smlouvu SISNET nebude možné prodloužit.Toto nouzové řešení, které bude financováno ze souhrnného rozpočtu EU, musí být provedeno a uvedeno do provozu nejpozději 13. listopadu 2008, což je datum, kdy skončí platnost stávající smlouvy SISNET.Opatření 1: Zavedení a zkoušení sítě s-TESTA pro systém SIS 1+Bude podepsána zvláštní smlouva podle rámcové smlouvy s-TESTA. Nová síť bude vytvořena jako oddělená virtuální soukromá síť, ale dle možností bude používat části fyzické síťové infrastruktury systému SIS II. Dále je zapotřebí externích odborných konzultací, zejména v otázkách bezpečnosti a sítě, jakož i vysoce kvalitní odborné pomoci pro následná opatření, zkoušky a koordinaci s členskými státy.Ukazatel: síť schopná provozu do října 2008Opatření 2: Přechod uživatelů systému SIS 1+ na novou síť v rámci platformy s-TESTAPokud členské státy nejsou schopny včas přejít na systém SIS II a nemohou pokračovat v rámci stávající sítě SISNET, je zapotřebí přechodu ze sítě SISNET na prozatímní síť s-TESTA. O datu přechodu rozhodne Rada.Z tohoto opatření vyplývají náklady spojené s přechodem. Vzhledem k omezeným vnitřním zdrojům bude třeba na následná opatření a koordinaci s členskými státy využít vysoce kvalifikovaných externích pracovníků.Ukazatel: všichni uživatelé systému SIS 1+ přešli na nový systémOpatření 3: provoz systému SIS 1+ v rámci síťového provozu s-TESTAV případě použití alternativního dočasného síťového řešení se předpokládají provozní náklady.Ukazatel: zprovozněná síť u všech členských států používajících síť SIS 1+ do listopadu 20085.4. Způsob provádění (orientační)X Centralizované řízeníX přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:Část rozpočtových prostředků lze vnitrostátním orgánům


text: veřejného sektoru přidělit prostřednictvím smlouvy o službách s cílem financovat provoz sítě.6. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Systém sledováníPokrok bude pravidelně hodnocen a plnění měřeno předepsanými standardy a předem stanovenými kritérii. Tím má být prokázáno, že investice přináší požadované výsledky.Sledování bude provádět subjekt externí podpory smluvně sjednaný za účelem zabezpečení kvality.Komise bude o výsledcích tohoto sledování informovat ve své výroční zprávě o činnosti.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante)Hodnocení ex-ante bylo zahrnuto do posouzení dopadů.6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Nepoužije se6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníKomise vypracuje celkové hodnocení fungování komunikační infrastruktury poté, co byl provoz infrastruktury ukončen. Toto hodnocení se provádí v rámci celkového hodnocení horizontálních opatření IDABC a posoudí zejména účinnost této nové komunikační infrastruktury při poskytování síťových služeb systému SIS 1+.7. OPATřENÍ PROTI PODVODůMPro zadávání zakázek budou použity postupy Komise, které jsou v souladu s předpisy Společenství o zadávání veřejných zakázek.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)(Je třeba uvést cílové okruhy, akce a výstupy) | Druh výstupu | Prům. nákl. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 a násl. | CELKEM |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01)[26] | A*/AD | 5 | 2 |B*, C*/AST |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02[27] |Ostatní zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 04/05[28] |CELKEM | 5 | 2 |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceŘízení projektu;Technické řízení;Hodnocení a podávání zpráv;Řízení veřejných zakázek, smluv a financí.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen.( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNRX Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)Nepoužije se8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0.585 | 0.234 |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 0.585 | 0.234 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci117 000 (na osobu ročně)Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02Nepoužije se8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částkyv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0.081 |XX 01 02 11 02 – Schůze a


text: konference | 0.120 |XX 01 02 11 03 – Výbory[29] |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 - Informační systémy |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru Specifická odborná příprava související se sítí s-Testa Rozpočtová linie XX 01 02 11 06 | 0.032 |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0.233 | 0.233 |Pod služební cesty patří cesty pro dvě osoby do všech 27 členských států podílejících se na systému SIS 1+ (0,081 milionu EUR).Pod schůze patří všechny schůze s členskými státy a dalšími odborníky, které jednotka organizuje pravidelně během fáze zavádění a zkoušení sítě s-Testa pro systém SIS+1 (plánuje se 12 schůzí). Je třeba poznamenat, že náklady budou vyšší, pokud bude potřeba proplatit cestovné odborníkům členských států.Specifickou odbornou přípravu související se sítí s-Testa pro systém SIS 1+ poskytne provozovatel sítě s-Testa čtyřem zaměstnancům Komise (0,032 milionu EUR).Výpočet - Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] Uvedené rozhodnutí musí být ještě formálně přijato Radou.[2] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[3] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[4] Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19. Úmluva naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1160/2005 (Úř. věst. L 191, 22.7.2005, s. 18).[5] Úř. věst. L 328, 13.12.2001, ve znění nařízení Rady (ES) č. 1988/2006 ze dne 21. prosince 2006 (Úř. věst. L 411, 30.12.2006).[6] Úř. věst. L 328, 13.12.2001, ve znění rozhodnutí Rady (ES) č. 2006/1007/SVV ze dne 21. prosince 2006 (Úř. věst. L 411, 30.12.2006).[7] Úř. věst. L 381, 28.12.2006.[8] Úř. věst. L 337, 30.12.1999.[9] Úř. věst. L 116, 26.4.2001.[10] Úř. věst. L 66, 6.3.2007.[11] Úř. věst. L 181, 18.5.2004.[12] Úř. věst. L 181, 18.5.2004.[13] Úř. věst. L [...], [...], s. [...].[14] Úř. věst. L [...], [...], s. [...].[15] Úř. věst. L 248, 16.9.2002.[16] Úř. věst. L 176, 10.7.1999.[17] Úř. věst. L 176, 10.7.1999.[18] Rozhodnutí Rady 2004/849/ES ze dne 25. října 2004 o podpisu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení (Úř. věst. L 368, 15.12.2004, s. 26).[19] Rozhodnutí Rady 2004/860/ES ze dne 25. října 2004 o podpisu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení (Úř. věst. L 370, 17.12.2004, s. 78).[20] Úř. věst. L 131, 1.6.2000.[21] Úř. věst. L 64, 7.3.2002.[22] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[23] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[24] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[25] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[26] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[27] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[28] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[29] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


text:
 KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
 V Bruselu dne 25.10.2004
 KOM(2004) 713 v konečném znění
 2004/0245 (ACC)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY
 kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 a (ES) č. 3285/94 o společných
 pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí
 (předložená Komisí)
 CS CS
 ---pagebreak--- ODŮVODNĔNÍ
 Platnost dohody WTO o textilu a ošacení (dále jen „DTO“), která zavádí přechodná opatření
 platná do doby, než budou textilní a oděvní výrobky začleněny do pravidel GATT, končí dne
 31. prosince 2004. Od 1. ledna 2005 bude tedy obchod s textilními a oděvními výrobky
 podléhat pravidlům a předpisům GATT a veškerá množstevní a jiná omezení budou po tomto
 datu ukončena. Bude tedy třeba změnit základní nařízení Rady (EHS) č. 3030/93, které slouží
 jako řídící nástroj pro provádění DTO, a s účinkem od 1. ledna 2005 zrušit množstevní
 omezení vůči členům WTO. Oproti tomu omezení založená na platných dohodách se státy,
 které nejsou členy WTO, se budou řídit nařízením (EHS) č. 3030/93 až do té doby, než se
 dotyčné země stanou členy WTO a budou se na ně tedy vztahovat pravidla GATT.
 Na dovoz textilních a oděvních výrobků z Číny se však v souladu s jejím protokolem
 o přistoupení k WTO mohou použít zvláštní ustanovení. Až do konce roku 2008 lze tedy
 v případě, že by dovozy z Číny „ohrozily v důsledku narušení trhu řádný vývoj obchodu
 s textilními a oděvními výrobky“, přijmout zvláštní opatření. Kromě toho je člen, který
 zvažuje, že daná opatření přijme, povinen Číně poskytnout podrobné věcné prohlášení o
 dovozech, včetně údajů o množství a cenách. Vzhledem k tomu, že tedy bude třeba, aby
 některá ustanovení nařízení (EHS) č. 3030/93 byla pro Čínu použitelná až do konce roku
 2008, navrhuje se, aby některé výrobky, které jsou od roku 2005 liberalizovány, podléhaly
 předběžnému automatickému dohledu nad dovozem.
 Podle článku 4 odst. 1 DTO nejsou dovážející členové povinni přijmout dodávky přesahující
 omezení oznámená podle článku 2 DTO. Toto se vztahuje jak na množstevní omezení, tak na
 podmínky dovozu stanovené ve dvoustranných dohodách s vyvážejícími zeměmi.
 V kombinaci s příslušnými ustanoveními nařízení (EHS) č. 3030/93 je tedy datum dodávky
 rozhodujícím faktorem pro určení režimu, který se na dovoz textilních a oděvních výrobků
 vztahuje. Všechny zásilky uskutečněné v posledním kvótovém roce 2004 budou tedy podléhat
 množstevním omezením platným pro rok 2004, i když zboží dojde na místo určení až v roce
 2005. To znamená, že musí být zachován systém dvojité kontroly s vývozními a dovozními
 licencemi, který zajistí dodržování mezinárodních závazků, které EU a třetí země přijaly a
 které představují dovozní stropy pro rok 2004. Aby však byl obchod jasný a předvídatelný, je
 třeba stanovit konečné datum 31. března 2005, po němž již bude systém dvojité kontroly
 nadbytečný, tj. kdy již vývozní licence nebudou požadovány.
 Navrhovaným nařízením se do nařízení (EHS) č. 3030/93 a nařízení (ES) č. 3285/94 zavádějí
 další technické změny, které mají zohlednit novou právní situaci, která od 1. ledna 2005
 nastala.
 Rada se vyzývá, aby schválila tento návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EHS)
 č. 3030/93 a nařízení (EHS) č. 3285/94


text:
o společných pravidlech dovozu některých textilních
 výrobků pocházejících ze třetích zemí.
 CS 2 CS
 ---pagebreak--- 2004/0245 (ACC)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY
 kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 a (ES) č. 3285/94 o společných
 pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této
 smlouvy,
 s ohledem na návrh Komise1,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Společenství je smluvní stranou Dohody WTO o textilu a ošacení (dále jen „DTO“),
 ve které se stanoví, že dohoda pozbude platnosti a všechna na ní závisející omezení
 budou ukončena dnem 1. ledna 2005 v souladu s plánem integrace stanoveným
 v článku 9 uvedené dohody.
 (2) Na základě Protokolu o přistoupení Číny k WTO mohou být zvláštní ustanovení
 zachována i po tomto datu. V tomto kontextu a za účelem včasného shromáždění
 informací nezbytných pro účinné monitorování některých dovozů je vhodné zavést
 předběžný dohled nad dovozy pocházejícími z Číny prostřednictvím režimu
 automatických dovozních licencí.
 (3) Podle DTO nejsou dovážející země povinny přijmout dodávky přesahující oznámená
 omezení. V souladu právními předpisy Společenství je z tohoto důvodu datum
 odeslání zboží považováno za klíčové pro účely započítávání do příslušné kvóty.
 Zboží, které dorazilo na místo určení v roce 2005, ale přepraveno bylo v roce 2004,
 musí být tedy přechodně v roce 2005 započítáno do kvót pro rok 2004 a musí i nadále
 podléhat systému dvojité kontroly.
 (4) Nastolení obchodní jistoty a předvídatelnosti je v zájmu obchodního prostředí, proto je
 třeba stanovit definitivní datum, po kterém již započítávání zásilek došlých na místo
 určení v roce 2005 do kvót pro rok 2004 nebude možné. Tímto datem by měl být
 31. březen 2005.
 (5) Za účelem zajištění souladu s ustanoveními DTO, která se týkají odstraňování
 množstevních omezení pro členy WTO, by se měla příloha II nařízení (EHS)
 č. 3030/93 od roku 2005 vztahovat pouze ty státy, které nejsou členy WTO a s nimiž
 Společenství uzavřelo dvoustranné dohody.
 1
 Úř. věst. C [...] [...], s.[...]
 CS 3 CS
 ---pagebreak--- (6) Seznam textilních a oděvních výrobků, na které se vztahují pravidla a předpisy GATT,
 uvedený v příloze II nařízení Rady (ES) č. 3285/94 ze dne 22. prosince 1994 o
 společných pravidlech dovozu a o zrušení nařízení (ES) č. 518/942 by měl být změněn
 tak, aby od 1. ledna 2005 obsahoval i výrobky, které mají být zahrnuty do GATT.
 (7) Je žádoucí, aby toto nařízení vstoupilo v platnost prvním dnem po vyhlášení, aby
 z něho hospodářské subjekty mohly mít co nejrychleji prospěch,
 PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Nařízení (EHS) č. 3030/93 se mění takto:
 1. Článek 1 se mění takto:
 a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
 „1. Aniž je dotčen čl. 2 odst. 5, vztahuje se toto nařízení na dovoz textilních
 výrobků uvedených v příloze I a pocházejících ze třetích zemí uvedených
 v příloze II, s nimiž Společenství uzavřelo dvoustranné dohody,
 protokoly nebo jiná ujednání. Příslušná ustanovení tohoto nařízení se
 s ohledem na článek 10a rovněž vztahují na dovoz textilních a oděvních
 výrobků pocházejících z Číny.“
 b) Odstavec 7 se


text:
zrušuje.
 2. Článek 2 se mění takto:
 a) Odstavec 4 se zrušuje.
 b) Odstavec 5 se nahrazuje tímto:
 „5. Propuštění výrobků, jejichž dovoz podléhal před 1. lednem 2005
 množstevním limitům uvedeným v příloze Va a které byly odeslány před
 tímto datem, do volného oběhu podléhá i nadále až do 31. března 2005
 povinnosti předkládat dovozní povolení, které musí být vydáno v rámci
 dovozního režimu platného před 1. lednem 2005. Přeprava zboží se
 považuje za uskutečněnou ke dni, kdy bylo zboží v zemi původu
 naloženo do letadla, vozidla nebo na plavidlo, pomocí kterého je
 vyváženo.“
 3. V článku 3 se odstavce 3 a 4 zrušují.
 4. Článek 9 se zrušuje.
 5. Článek 10 se mění takto:
 2
 Úř. věst. L 349, 31.12.1994, s. 53. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2474/2000 ze dne
 9. listopadu 2000.
 CS 4 CS
 ---pagebreak--- a) Odstavce 4, 5 a 6, odst. 9 písm. b) a c) a odstavce 10 a 12 se zrušují.
 b) V odstavci 7 se písmeno a) mění takto:
 „Opatření přijatá podle odstavce 3 budou předmětem sdělení Komise, které bude
 neprodleně zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.“
 c) Odstavec 13 se nahrazuje tímto:
 „13. Opatření stanovená v odstavcích 3 a 9 tohoto článku musí být přijata a
 prováděna postupem podle článku 17.“
 6. Do článku 10a se vkládá odstavec 2a, který zní:
 „2a. Dovoz textilních a oděvních výrobků uvedených v příloze I,
 pocházejících z Číny a zahrnutých v tabulce B přílohy III podléhá
 systému předběžných automatických dovozních licencí uvedených v části
 IV přílohy III v souladu s pravidly a postupy uvedenými v čl. 13 odst. 1 a
 2. Rozhodnutí o změně seznamu výrobků, které podléhají licencím, lze
 přijmout postupem podle článku 17.“
 7. Článek 11 se zrušuje.
 8. Článek 14 se zrušuje.
 9. V článku 15 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
 „1. Jestliže Komise po šetřeních provedených v souladu s postupy podle
 přílohy IV zjistí, že informace, které má k dispozici, prokazují, že
 výrobky pocházející z dodavatelské země uvedené v příloze V a
 podléhající množstevním limitům uvedeným v článku 2 nebo zavedeným
 podle článku 10 nebo 10a byly přeloženy, zaslány po změněné trase nebo
 dovezeny do Společenství jiným způsobem, kterým se tyto množstevní
 limity obcházejí, a že je třeba provést nezbytné úpravy, požádá o zahájení
 konzultací postupem podle článku 16, aby bylo možné dosáhnout dohody
 o odpovídající úpravě příslušných množstevních limitů.“
 10. V článku 16 se odstavec 2 zrušuje.
 11. Článek 20 se nahrazuje tímto:
 „Článek 20
 Tímto nařízením nejsou dotčena ustanovení dvoustranných dohod, protokolů nebo
 ujednání mezi Společenstvím a třetími zeměmi uvedenými v příloze II.“
 12. Přílohy I, II, III, V, VII, VIII, IX a X se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
 Článek 2
 Nařízení (EHS) č. 3285/94 se mění takto:
 CS 5 CS
 ---pagebreak--- 1. V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
 „1. Toto nařízení se vztahuje na dovoz výrobků pocházejících ze třetích zemí,
 s výjimkou:
 a) textilních výrobků, na které se vztahují zvláštní pravidla dovozu podle
 nařízení Rady (ES) č. 517/94;
 b) textilních výrobků pocházejících ze


text:
třetích zemí uvedených v nařízení
 Rady (ES) č. 519/94.“
 2. Příloha II se zrušuje.
 Článek 3
 Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne 1. ledna 2005, s výjimkou ustanovení odstavce 1, odst. 3 písm. a) až g),
 odst. 4 písm. b) a c), odst. 6 a 7, odst. 8 písm. a) a b) přílohy, která se použijí ode dne 1. dubna
 2005.
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne [...].
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 CS 6 CS
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA
 Změny některých příloh nařízení (EHS) č. 3030/93
 1. V příloze I se odstavec 2 nahrazuje tímto:
 „2. Není-li u výrobků zařazených v kategoriích 1 až 114 a pocházejících
 z Vietnamu blíže uveden materiál, z něhož jsou vyrobeny, má se za to, že dané
 výrobky jsou vyrobeny výlučně z vlny nebo jemných zvířecích chlupů, bavlny nebo
 ze syntetických nebo umělých vláken.“
 2. Příloha II se nahrazuje tímto:
 „PŘÍLOHA II
 Vyvážející země uvedené v článku 1
 Bělorusko
 Ukrajina
 Uzbekistán
 Vietnam“.
 3. Příloha III se mění takto:
 a) V článku 12 se odstavec 2 zrušuje.
 b) V článku 18 se odstavec 2 zrušuje.
 c) V článku 19 se odstavec 2 zrušuje.
 d) V čl. 21 odst. 1 se předposlední věta zrušuje.
 e) Vzory osvědčení o původu pro Hongkong a Thajsko a vzory vývozních licencí
 pro Hongkong a Thajsko se zrušují.
 f) Vzor vývozní licence pro Egypt se zrušuje.
 g) V článku 28 se odstavec 6 nahrazuje tímto:
 „6. Toto číslo se skládá z následujících prvků:
 – dvou písmen identifikujících vyvážející zemi:
 – Bělorusko = BY
 – Čína = CN
 – Ukrajina = UA
 – Uzbekistán = UZ
 CS 7 CS
 ---pagebreak--- – Vietnam = VN,
 – dvou písmen identifikujících zamýšlený členský stát určení nebo
 skupinu takových států:
 – AT = Rakousko
 – BL = Benelux
 – CY = Kypr
 – CZ = Česká republika
 – DE = Spolková republika Německo
 – DK = Dánsko
 – EE = Estonsko
 – GR = Řecko
 – ES = Španělsko
 – FI = Finsko
 – FR = Francie
 – GB = Spojené království
 – HU = Maďarsko
 – IE = Irsko
 – IT = Itálie
 – LT = Litva
 – LV = Lotyšsko
 – MT = Malta
 – PL = Polsko
 – PT = Portugalsko
 – SE = Švédsko
 – SI = Slovinsko
 – SK = Slovensko
 – jednomístného čísla identifikujícího kvótový rok nebo rok, ve
 kterém byl vývoz zaznamenán, v případě výrobků uvedených
 CS 8 CS
 ---pagebreak--- v tabulce A této přílohy odpovídající poslednímu číslu příslušného
 roku, např. „5“ pro rok 2005 a „6“ pro rok 2006. V případě
 výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky uvedených
 v dodatku C přílohy V by pro rok 2004 tímto číslem měla být „0“,
 – dvoumístného čísla identifikujícího vydávající orgán ve vyvážející
 zemi,
 – pětimístného čísla jdoucího postupně od 00001 do 99999
 přiděleného danému členskému státu určení.“
 h) Článek 32 se nahrazuje tímto:
 „Článek 32
 Podléhá-li dovoz textilních a oděvních výrobků kontrolním


text:
opatřením, sdělí členské
 státy Komisi zemi původu, kategorii výrobku a podrobnosti týkající se množství a
 hodnoty výrobků, pro které jsou jednotlivé kontrolní dokumenty vydány. Tyto
 informace se poskytují neprodleně při vydání kontrolních dokumentů elektronicky
 prostřednictvím integrované sítě („Système Intégré de Gestion de Licence“) zřízené
 za tímto účelem v souladu s harmonizovanými formáty dat a postupy.“
 CS 9 CS
 ---pagebreak--- i) Tabulka A se nahrazuje tímto:
 Třetí země Skupina Kategorie Jednotka
 Uzbekistán IA 1 tuny
 3 tuny
 IB 4 1 000 kusů
 5 1 000 kusů
 6 1 000 kusů
 7 1 000 kusů
 8 1 000 kusů
 II B 26 1 000 kusů
 Vietnam IA 1 tuny
 2 tuny
 3 tuny
 II A 22 tuny
 23 tuny
 32 tuny
 II B 16 1 000 kusů
 17 1 000 kusů
 19 1000 kusů
 24 1000 kusů
 27 1000 kusů
 III A 33 tuny
 36 tuny
 37 tuny
 III B 90 tuny
 IV 115 tuny
 117 tuny
 V 136 tuny
 156 tuny
 157 tuny
 159 tuny
 160 tuny
 CS 10 CS
 ---pagebreak--- j) Tabulka B se nahrazuje tímto:
 Třetí země Skupina Kategorie Jednotka
 Čína SKUPINA IA
 1 tuny
 2 tuny
 z toho 2a tuny
 3 tuny
 z toho 3a tuny
 ex 20 tuny
 SKUPINA IB
 4 1 000 kusů
 5 1 000 kusů
 6 1 000 kusů
 7 1 000 kusů
 8 1 000 kusů
 SKUPINA IIA
 9 tuny
 20/39 tuny
 22 tuny
 23 tuny
 SKUPINA IIB
 12 1 000 párů
 13 1 000 kusů
 14 1 000 kusů
 15 1 000 kusů
 16 1 000 kusů
 17 1 000 kusů
 26 1 000 kusů
 28 1 000 kusů
 29 1 000 kusů
 31 1 000 kusů
 78 tuny
 CS 11 CS
 ---pagebreak--- 83 tuny
 Skupina III A
 35 tuny
 Skupina III B
 97 tuny
 Skupina IV
 115 tuny
 117 tuny
 118 tuny
 122 tuny
 Skupina V
 136A tuny
 156 tuny
 157 tuny
 159 tuny
 163 tuny
 CS 12 CS
 ---pagebreak--- 4. Příloha V se mění takto:
 a) Příloha V se nahrazuje tímto:
 „PŘÍLOHA V
 MNOŽSTEVNÍ LIMITY SPOLEČENSTVÍ
 pro rok 2005
 (Úplný popis zboží je Množstevní limity
 uveden v příloze I) Společenství
 Třetí země Kategorie Jednotka 2005
 Bělorusko SKUPINA IA
 1 tuny
 2 tuny
 3 tuny
 SKUPINA IB
 4 1 000 kusů
 5 1 000 kusů
 6 1 000 kusů
 7 1 000 kusů
 8 1 000 kusů
 SKUPINA IIA
 9 tuny
 20 tuny
 22 tuny
 23 tuny
 39 tuny
 SKUPINA IIB
 12 1 000 párů
 13 1 000 kusů
 15 1 000 kusů
 16 1 000 kusů
 21 1 000 kusů
 24 1 000 kusů
 26/27 1 000 kusů
 CS 13 CS
 ---pagebreak--- 29 1 000 kusů
 73 1 000 kusů
 83 tuny
 SKUPINA IIIA
 33 tuny
 36 tuny
 37 tuny
 50 tuny
 SKUPINA IIIB
 67 tuny
 74 1 000 kusů
 90 tuny
 SKUPINA IV
 115 tuny
 117 tuny
 118 tuny
 (1)
 Vietnam SKUPINA IB
 4 1 000 kusů 23 613
 5 1 000 kusů 8 129
 6 1 000 kusů 10 340
 7 1 000 kusů 6 792
 8 1


text:
000 kusů 23 986
 SKUPINA IIA
 9 tuny 1 131
 20 tuny 307
 39 tuny 282
 SKUPINA IIB
 12 1 000 párů 5 872
 13 1 000 kusů 15 883
 14 1 000 kusů 675
 (1)
 Viz dodatek A.
 CS 14 CS
 ---pagebreak--- 15 1 000 kusů 1 124
 18 tuny 2 260
 21 1 000 kusů 24 318
 26 1 000 kusů 2 489
 28 1 000 kusů 7 536
 29 1 000 kusů 792
 31 1 000 kusů 8 574
 68 tuny 837
 73 1 000 kusů 2 219
 76 tuny 2 173
 78 tuny 2 254
 83 tuny 753
 SKUPINA IIIA
 35 tuny 1 422
 41 tuny 1 416
 SKUPINA IIIB
 10 1 000 párů 7 252
 97 tuny 389
 SKUPINA IV
 118 tuny 312
 SKUPINA V
 161 tuny 578
 b) Dodatek A se nahrazuje tímto:
 Dodatek A přílohy V
 Kategorie Třetí země Poznámky
 Všechny Vietnam Po dobu čtyř měsíců počínaje 1. lednem každého roku vyhrazuje Vietnam
 kategorie 30 % svých množstevních limitů firmám z textilního průmyslu Společenství
 podléhající na základě seznamů poskytnutých Společenstvím před 30. říjnem
 množstevním předcházejícího roku.
 limitům
 c) Dodatky B a C se zrušují.
 CS 15 CS
 ---pagebreak--- 5. Vkládá se nová příloha Va, která zní:
 PŘÍLOHA Va
 MNOŽSTEVNÍ LIMITY SPOLEČENSTVÍ pro rok 2004, na které se do 31. března 2005 vztahují
 přechodná ustanovení čl. 2 odst. 5
 (Úplný popis zboží je uveden v příloze I)
 Množstevní limity
 Společenství
 Třetí země Kategorie Jednotka Výše kvót pro rok
 2004
 Argentina SKUPINA IA
 1 tuny 6 010
 2 tuny 8 551
 2a tuny 7 622
 (2)(3)
 Čína SKUPINA IA
 1 tuny 4 770
 *
 2 (1) tuny 30 556
 z toho 2a tuny 4 359
 3 tuny 8 088
 z toho 3a tuny 2 769
 SKUPINA IB
 4(1) 1 000 kusů 126 808
 5(1) 1 000 kusů 39 422
 6(1) 1 000 kusů 40 913
 7(1) 1 000 kusů 17 093
 8(1) 1 000 kusů 27 723
 SKUPINA IIA
 9 tuny 6 962
 20/39 tuny 11 361
 22 tuny 19 351
 23 tuny 11 847
 SKUPINA IIB
 (2)
 Viz dodatek B.
 (3)
 Viz dodatek C.
 *
 Možnost převodu do kategorie 3 a z ní až do výše 40 % kategorie, do níž je převod uskutečňován.
 CS 16 CS
 ---pagebreak--- 12 1 000 párů 132 029
 13 1 000 kusů 586 244
 14 1 000 kusů 17 887
 15(1) 1 000 kusů 20 131
 16 1 000 kusů 17 181
 17 1 000 kusů 13 061
 26(1) 1 000 kusů 6 645
 28 1 000 kusů 92 909
 29 1 000 kusů 15 687
 31 1 000 kusů 96 488
 78 tuny 36 651
 83 tuny 10 883
 SKUPINA III B
 97 tuny 2 861
 SKUPINA V
 163 (1) tuny 8 481
 Hongkong SKUPINA IA
 2 tuny 14 172
 2a tuny 12 166
 3 tuny 11 912
 3a tuny 8 085
 SKUPINA IB
 4(1) 1 000 kusů 58 250
 5 1 000 kusů 40 240
 6(1) 1 000 kusů 79 703
 6a 1 000 kusů 68


text:
857
 7 1 000 kusů 42 372
 8 1 000 kusů 59 172
 SKUPINA IIA
 39 tuny 2 444
 SKUPINA IIB
 12 1 000 párů 53 159
 CS 17 CS
 ---pagebreak--- 13(1) 1 000 kusů 117 655
 16 1 000 souprav 4 707
 26 1 000 kusů 12 498
 29 1 000 souprav 5 191
 31 1 000 kusů 35 442
 78 tuny 14 658
 83 tuny 792
 Indie SKUPINA IA
 1 tuny 55 398
 2 tuny 67 539
 2a tuny 30 211
 3 tuny 38 567
 3a tuny 7 816
 SKUPINA IB
 4(1) 1 000 kusů 100 237
 5 1 000 kusů 53 303
 6(1) 1 000 kusů 13 706
 7 1 000 kusů 78 485
 8 1 000 kusů 58 173
 SKUPINA IIA
 9 tuny 15 656
 20 tuny 29 049
 23 tuny 31 206
 39 tuny 9 185
 SKUPINA IIB
 15 1 000 kusů 10 238
 26 1 000 kusů 24 712
 29 1 000 kusů 14 637
 Indonésie SKUPINA IA
 1 tuny 22 559
 2 tuny 34 126
 2a tuny 12 724
 CS 18 CS
 ---pagebreak--- 3 tuny 31 250
 3a tuny 16 872
 SKUPINA IB
 4 1 000 kusů 59 337
 5 1 000 kusů 58 725
 6(1) 1 000 kusů 21 429
 7 1 000 kusů 15 694
 8 1 000 kusů 24 626
 SKUPINA II A
 23 tuny 32 405
 SKUPINA IIIA
 35 tuny 32 725
 Macao SKUPINA IB
 4(1) 1 000 kusů 15 051
 5 1 000 kusů 14 055
 6(1) 1 000 kusů 15 179
 7 1 000 kusů 5 907
 8 1 000 kusů 8 257
 SKUPINA IIA
 20 tuny 244
 39 tuny 307
 SKUPINA IIB
 13 1 000 kusů 9 446
 15 1 000 kusů 651
 16 1 000 kusů 508
 26 1 000 kusů 1 322
 31 1 000 kusů 10 789
 78 tuny 2 115
 83 tuny 517
 Malajsie SKUPINA IA
 2 tuny 8 870
 2a tuny 3 406
 CS 19 CS
 ---pagebreak--- 3(1) tuny 18 594
 3a(1) tuny 7 652
 SKUPINA IB
 4(1) 1 000 kusů 21 805
 5 1 000 kusů 10 132
 6(1) 1 000 kusů 12 831
 7 1 000 kusů 43 822
 8 1 000 kusů 10 500
 SKUPINA IIA
 22 tuny 18 573
 Pákistán SKUPINA IA
 1(1) tuny 25 961
 2 tuny 51 252
 2a tuny 19 376
 3 tuny 86 004
 SKUPINA IB
 4(1) 1 000 kusů 50 030
 5 1 000 kusů 14 849
 6 1 000 kusů 53 885
 7 1 000 kusů 36 205
 8 1 000 kusů 8 350
 SKUPINA IIA
 9 tuny 15 398
 20 tuny 59 896
 39 tuny 20 156
 SKUPINA IIB
 26 1 000 kusů 35 434
 28 1 000 kusů 128 083
 Peru SKUPINA IA
 1(1) tuny 24 085
 2 tuny 18 080
 Filipíny SKUPINA IB
 CS 20 CS
 ---pagebreak--- 4(1) 1 000 kusů 32 787
 5 1 000 kusů 16 653
 6(1) 1 000 kusů 15 388
 7 1 000 kusů 8 185
 8 1 000 kusů 9 275
 SKUPINA


text:
IIB
 13 1 000 kusů 42 526
 15 1 000 kusů 5 213
 26 1 000 kusů 6 964
 31 1 000 kusů 26 364
 Singapur SKUPINA IA
 2 tuny 5 895
 2a tuny 2 846
 3 tuny 2 009
 SKUPINA IB
 4(1) 1 000 kusů 35 106
 5 1 000 kusů 19 924
 6(1) 1 000 kusů 21 452
 7 1 000 kusů 17 176
 8 1 000 kusů 10 343
 Jižní Korea SKUPINA IA
 1 tuny 932
 2 tuny 6 290
 2a tuny 1 156
 3 tuny 9 470
 3a tuny 5 156
 SKUPINA IB
 4(1) 1 000 kusů 16 962
 5 1 000 kusů 36 754
 6(1) 1 000 kusů 6 749
 7 1 000 kusů 10 785
 8 1 000 kusů 34 921
 CS 21 CS
 ---pagebreak--- SKUPINA IIA
 9 tuny 1 721
 22 tuny 22 841
 SKUPINA IIB
 12 1 000 párů 231 975
 13 1 000 kusů 17 701
 14 1 000 kusů 8 961
 15 1 000 kusů 12 744
 16 1 000 kusů 1 285
 17 1 000 kusů 3 524
 26 1 000 kusů 3 345
 28 1 000 kusů 1 359
 29(1) 1 000 kusů 857
 31 1 000 kusů 8 318
 78 tuny 9 358
 83 tuny 485
 SKUPINA IIIA
 35 tuny 17 631
 50 tuny 1 463
 SKUPINA IIIB
 97 tuny 2 783
 97a(1) tuny 889
 Tchaj-wan SKUPINA IA
 2 tuny 5 994
 2a tuny 595
 3 tuny 12 143
 3a tuny 4 485
 SKUPINA IB
 4(1) 1 000 kusů 12 468
 5 1 000 kusů 22 264
 6(1) 1 000 kusů 6 215
 7 1 000 kusů 3 823
 CS 22 CS
 ---pagebreak--- 8 1 000 kusů 9 821
 SKUPINA IIA
 20 tuny 369
 22 tuny 10 054
 23 tuny 6 524
 SKUPINA IIB
 12 1 000 párů 43 744
 13 1 000 kusů 3 765
 14 1 000 kusů 5 076
 15 1 000 kusů 3 162
 16 1 000 kusů 530
 17 1 000 kusů 1 014
 26 1 000 kusů 3 467
 28(1) 1 000 kusů 2 549
 78 tuny 5 815
 83 tuny 1 300
 SKUPINA III A
 35 tuny 12 480
 SKUPINA III B
 97 tuny 1 783
 97a(1) tuny 807
 Thajsko SKUPINA IA
 1 tuny 25 175
 2 tuny 18 729
 2a tuny 4 987
 3(1) tuny 34 101
 3a(1) tuny 9 517
 SKUPINA IB
 4 1 000 kusů 55 198
 5 1 000 kusů 38 795
 6 1 000 kusů 16 568
 7 1 000 kusů 13 169
 CS 23 CS
 ---pagebreak--- 8 1 000 kusů 6 856
 SKUPINA IIA
 20 tuny 15 443
 22 tuny 7 478
 SKUPINA IIB
 12 1 000 párů 49 261
 26 1 000 kusů 11 460
 SKUPINA IIIB
 97 tuny 3 445
 97a(1) tuny 2 911
 6. Příloha VI se mění takto:
 a) V odstavci 1 se písmeno d) zrušuje.
 b) V odstavci 2 se druhý a třetí pododstavec zrušují.
 7. Tabulka v příloze VII se nahrazuje tímto:
 „TABULKA
 MNOŽSTEVNÍ LIMITY SPOLEČENSTVÍ
 PRO ZBOŽÍ


text:
ZPĚTNĚ DOVEZENÉ V RÁMCI PZS
 pro rok 2005
 (Úplný popis zboží je uveden v příloze I)
 Množstevní limit
 Společenství
 Třetí země Kategorie Jednotka 2005
 Bělorusko SKUPINA IB
 4 1 000 kusů
 5 1 000 kusů
 6 1 000 kusů
 7 1 000 kusů
 8 1 000 kusů
 SKUPINA IIB
 12 1 000 párů
 13 1 000 kusů
 CS 24 CS
 ---pagebreak--- 15 1 000 kusů
 16 1 000 kusů
 21 1 000 kusů
 24 1 000 kusů
 26/27 1 000 kusů
 29 1 000 kusů
 73 1 000 kusů
 83 tuny
 SKUPINA IIIB
 74 1 000 kusů
 Vietnam SKUPINA IB
 4 1 000 kusů 1 129
 5 1 000 kusů 861
 6 1 000 kusů 811
 7 1 000 kusů 1 503
 8 1 000 kusů 3 483
 SKUPINA IIB
 12 1 000 párů 3 549
 13 1 000 kusů 1 086
 15 1 000 kusů 350
 18 tuny 409
 21 1 000 kusů 2 374
 26 1 000 kusů 223
 31 1 000 kusů 1981
 68 tuny 166
 76 tuny 564
 78 tuny 395
 CS 25 CS
 ---pagebreak--- 8. Příloha VIII se mění takto:
 a) Tabulka se nahrazuje tímto:
 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9.
 ZEMĚ Předběžné Převod do Převody Převody Převody Převody ze Maximální Dodatečné
 využití dalšího z kategorie 1 mezi mezi skupin I, II, zvýšení podmínky
 období do kategorií kategoriemi kategoriemi III do skupin v kterékoli
 2a3 2a3 4, 5, 6, 7, 8 II, III, IV kategorii
 Bělorusko 5% 7% 4% 4% 4% 5% 13,5% Pokud jde o sloupec
 7, lze provádět i
 převody ze skupiny
 V a rovněž do ní. Pro
 kategorie skupiny I je
 limit je ve sloupci 8
 813 %.
 Vietnam 5% 7% 0% 0% 7% 7% 17 % Pokud jde o sloupec
 7, lze provádět
 převody z kterékoli
 kategorie ve
 skupinách I, II, III, IV
 a V do skupin II, III,
 IV a V.
 b) Dodatek přílohy VIII se zrušuje.
 9. Příloha IX se nahrazuje tímto:
 „Příloha IX
 Dodavatelská země Skupina I Skupina II Skupina III Skupina IV Skupina V
 Bělorusko 1,20 % 4,00 % 4,00 % 4,00 %
 Ukrajina 1,20 % 4,00 % 4,00 % 4,00 %
 Uzbekistán 0,35 %(3) 1,20 % 4,00 % 4,00 % 4,00 %
 Dodavatelská Skupina Skupina Skupina II Skupina Skupina Skupina V
 země I II A B III IV
 Vietnam 1,0 % 5,0 % 2,5 % 10,0 % 10,0 % 10,0 %“
 10. Příloha X se zrušuje.
 (3)
 Kromě kategorie 1: 2005: %
 CS 26 CS


text:
 |
 52013PC0525
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017 /* COM/2013/0525 final - 2013/0249 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Provádění politik EU vyžaduje srovnatelné
 a spolehlivé statistické informace o hospodářské a sociální situaci a
 o stavu životního prostředí v EU a jejich různých složkách na
 celostátní a regionální úrovni. Evropské statistiky jsou rovněž
 nezbytné k tomu, aby bylo jisté, že široká veřejnost bude Evropě
 rozumět, a aby se občané zapojili do demokratického procesu a debat
 týkajících se přítomnosti a budoucnosti EU.
 V tomto kontextu bylo dne 15. ledna 2013
 přijato nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. 99/2013 o evropském statistickém programu na období let 2013
 až 2017, které poskytuje celkový rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření
 evropských statistik na období od roku 2013 do roku 2017.
 Návrh uvedeného nařízení předložený
 Komisí zahrnoval finanční krytí na pětileté provádění uvedeného
 programu ve výši 299,2 milionů EUR, které v průběhu řádného
 legislativního postupu nezpochybnila ani Rada ani Evropský parlament. Ve svém usnesení
 ze dne 13. června 2012 o víceletém finančním rámci (MFF) a vlastních
 zdrojích však Evropský parlament zdůraznil, že jednání o legislativních
 návrzích týkajících se víceletých programů budou ukončena, jakmile
 bude dosaženo dohody o finančním krytí těchto programů.
 Z tohoto důvodu stanoví nařízení
 (EU) č. 99/2013 pouze finanční krytí na rok 2013, který spadá do
 programového období let 2007 až 2013, a vyzývá Komisi, aby do tří
 měsíců od přijetí víceletého finančního rámce na období let
 2014 až 2020 předložila Evropskému parlamentu a Radě legislativní
 návrh, kterým se stanoví finanční příděl na období let 2014 až
 2017.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Byly konzultovány zúčastněné strany
 a bylo provedeno posouzení dopadů návrhu nařízení o evropském
 statistickém programu na období let 2013–2017, KOM(2011) 928 v konečném
 znění ze dne 21. 12. 2011, který zahrnoval rozpočet na roky
 2014–2017.
 Žádné další konzultace nebo posouzení nejsou
 proto považovány za nutné.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Tento návrh stanoví finanční krytí na
 čtyři roky evropského statistického programu 2013–2017, které spadají
 do programového období let 2014 až 2020 víceletého finančního rámce (MFF).
 Za tímto účelem se navrhuje pozměnit článek 7, který se týká
 financování.
 Ostatní ustanovení nařízení o evropském
 statistickém programu na období let 2013–2017 zůstávají
 nezměněna, to se konkrétně týká cílů a přílohy, ve
 které jsou definovány statistické výstupy na dotčených pět let.
 4. ROZPOČTOVÉ
 DŮSLEDKY
 Specifické cíle a statistické výstupy na
 dotčené pětileté období jsou stanoveny v uvedeném nařízení a
 navrhované finanční krytí na období let 2014 až 2017, které připadá
 na programové období let 2014 až 2020, je 234,8 milionů EUR.
 5. NEPOVINNÉ PRVKY
 Evropský hospodářský prostor
 Navržené nařízení se týká záležitosti
 Evropského hospodářského prostoru (dále jen „EHP“), a mělo by proto
 být rozšířeno na EHP.
 2013/0249 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY,
 kterým se mění nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 o evropském statistickém programu na
 období let 2013 až 2017
 (Text s


text:
významem pro EHP a Švýcarsko)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 o evropském statistickém
 programu na období let 2013 až 2017[1]
 poskytuje rámec a stanoví cíle a výstupy pro vypracovávání, vývoj a šíření
 evropských statistik na období od roku 2013 do roku 2017.
 (2) Nařízení (EU) č.
 99/2013 stanoví finanční krytí pouze na rok 2013, který spadá do
 programového období let 2007 až 2013, a vyzývá Komisi, aby do tří
 měsíců od přijetí víceletého finančního rámce na období let
 2014 až 2020 předložila Evropskému parlamentu a Radě legislativní
 návrh, kterým se stanoví finanční příděl na období 2014 až 2017.
 (3) Nařízení Rady (EU)
 č. .../..., kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
 bylo přijato dne ... .
 (4) Nařízení (EU)
 č. 99/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem
 změněno,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Nařízení (EU) č. 99/2013 se
 mění takto:
 Článek 7 se nahrazuje tímto:
 „Článek
 7
 Financování
 1. Finanční krytí Unie na provádění
 tohoto programu v roce 2013 se stanoví ve výši 57,3 milionů EUR, které
 připadají na programové období let 2007 až 2013. Finanční krytí Unie
 na provádění tohoto programu v letech 2014 až 2017 se stanoví ve výši
 234,8 milionů EUR, které připadají na programové období let 2014 až
 2020.
 2. Komise provádí finanční podporu Unie v
 souladu s finančním nařízením.
 3. Komise při přijímání rozhodnutí o
 ročních rozpočtových prostředcích respektuje výsadní pravomoci
 rozpočtového orgánu.
 Článek 2
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 1.2. Příslušné
 oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3. Povaha
 návrhu/podnětu
 1.4. Cíle
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.6. Doba
 trvání akce a finanční dopad
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla
 pro sledování a podávání zpráv
 2.2. Systém
 řízení a kontroly
 2.3. Opatření
 k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ
 DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy
 víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové
 položky
 3.2. Odhadovaný
 dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný
 dopad na výdaje
 3.2.2. Odhadovaný dopad na
 operační prostředky
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 prostředky správní povahy
 3.2.4. Soulad se stávajícím
 víceletým finančním rámcem
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1 Název návrhu/podnětu
 Návrh
 nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení
 (EU) č. 99/2013 o evropském statistickém programu na období let 2013 až
 2017
 1.2 Příslušné oblasti
 politik podle členění ABM/ABB[2]
 Statistika
 (3403 – Tvorba statistických informací, 3480 – Správní podpora Eurostatu, 3481
 – Politická strategie a koordinace pro Eurostat)
 1.3 Povaha návrhu/podnětu
 ̈ Návrh/podnět se týká nové akce
 ̈


text:
Návrh/podnět se týká nové akce
 následující po pilotním projektu / přípravné akci[3]
 X Návrh/podnět se týká prodloužení
 stávající akce
 ̈ Návrh/podnět se týká akce
 přesměrované na jinou akci
 1.4 Cíle
 1.4.1 Víceleté strategické cíle
 Komise sledované návrhem/podnětem
 Návrh
 je v souladu s prioritami Evropské unie, jelikož statistiky vyvinuté,
 vypracované a šířené v rámci tohoto programu přispějí k
 provádění politik Evropské unie, např. strategie Evropa 2020 pro
 inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a dalších
 politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010–2014
 (tj. posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna
 klimatu, růst a sociální soudržnost, Evropa občanů
 a globalizace).
 1.4.2 Konkrétní cíle a
 příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl č. 1: Poskytovat včas
 statistické informace na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Unie
 s náležitým zohledněním priorit, při zachování rovnováhy mezi
 oblastmi hospodářství, sociálních věcí a životního prostředí a
 při uspokojování potřeb širokého okruhu uživatelů evropské
 statistiky, včetně řídících a výzkumných pracovníků,
 podniků a evropských občanů obecně, a to hospodárným
 způsobem bez zbytečného překrývání činností.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 3403
 — Tvorba statistických informací
 Specifický cíl č. 2: Zavést nové metody
 vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a zlepšení kvality.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 3403
 — Tvorba statistických informací, 3480 — Správní podpora Eurostatu, 3481 —
 Politická strategie a koordinace pro Eurostat
 Specifický cíl č. 3: Posilovat
 partnerství v rámci Evropského statistického systému (dále jen „ESS“)
 i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit
 celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik.
 Příslušné
 aktivity ABM/ABB
 3481
 — Politická strategie a koordinace pro Eurostat
 Specifický cíl č. 4: Zajistit, aby
 statistiky byly poskytovány soustavně po celou dobu trvání programu, pokud
 tím nedojde k narušení mechanismu určování priorit ESS.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 3403
 — Tvorba statistických informací
 1.4.3 Očekávané výsledky a
 dopady
 Upřesněte
 účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
 Účinky na Evropský parlament a Radu:
 kladné, jelikož evropský statistický program (dále jen „ESP“) je v souladu
 se Smlouvami, finančními výhledy a politickými prioritami Evropské unie;
 ESP odráží potřeby ohledně statistických informací na podporu politik
 EU; ESP obsahuje mechanismus pro zlepšené stanovení priorit a snížení
 zpravodajské zátěže podniků a občanů. Na přípravě
 ESP se podílejí členské státy. Při provádění ESP bude dodržena
 zásada subsidiarity.
 Účinky na sbor komisařů a útvary Komise: kladné, jelikož ESP je v souladu se Smlouvami a finančními
 výhledy; ESP odráží potřeby ohledně statistických informací na
 podporu politik EU a jako součást ESP bude zaveden robustní systém
 řízení kvality. ESP bude účinně vyhodnocován a bude se na
 něj vztahovat rámec pro rozložení zdrojů, který je v souladu s ABB.
 Účinky na národní statistické úřady
 (včetně generálních ředitelů národních statistických
 úřadů, Výboru pro ESS, skupiny pro partnerství, skupin
 ředitelů) a další vnitrostátní tvůrce: kladné, neboť ESP
 obsahuje mechanismus pro zlepšené stanovení priorit a snížení zpravodajské
 zátěže podniků a občanů. Odráží společnou strategii
 ESS pro provádění sdělení. Na přípravě ESP se podílejí
 členské státy. Při provádění ESP bude dodržena zásada
 subsidiarity.
 Účinky na Evropský statistický poradní výbor, Evropskou centrální
 banku, Výbor pro měnovou a