text:
zasedání rovněž slouží k výměně informací o provádění Evropského roku na vnitrostátní a unijní úrovni; zástupci Evropského parlamentu se mohou těchto zasedání účastnit jako pozorovatelé.
 2.Koordinace Evropského roku na úrovni Unie uplatňuje průřezový přístup s cílem vytvořit synergie mezi jednotlivými programy a iniciativami Unie, které zajišťují finanční podporu projektům v oblasti železniční dopravy nebo projektům s ní souvisejících.
 3.Komise svolává pravidelná zasedání zúčastněných stran a zástupců organizací či subjektů působících v oblasti železniční dopravy, včetně stávajících mezinárodních sítí a příslušných nevládních organizací a mládežnických organizací a komunit, s cílem získat jejich pomoc při provádění Evropského roku na úrovni Unie.
 Při dostupnosti rozpočtových prostředků může Komise pořádat výzvy k předkládání návrhů a projektů, které mohou získat podporu za vynikající příspěvek k cílům Evropského roku.
 Článek 6
 Mezinárodní spolupráce
 Pro účely Evropského roku Komise případně spolupracuje s příslušnými mezinárodními organizacemi, přičemž dbá na to, aby byla účast Unie viditelná.
 Článek 7
 Sledování a hodnocení
 Komise do 31. prosince 2022 předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení iniciativ stanovených v tomto rozhodnutí.
 Článek 8
 Vstup v platnost
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda
 předseda/předsedkyně
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 OBSAH
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 12
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU12
 1.1Název návrhu/podnětu12
 1.2Příslušné oblasti politik (skupina programů)12
 1.3Návrh/podnět se týká:12
 1.4Odůvodnění návrhu/podnětu12
 1.4.1Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu12
 1.4.2Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.12
 1.4.3Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti13
 1.4.4Slučitelnost a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji13
 1.5Doba trvání akce a finanční dopad14
 1.6Předpokládaný způsob řízení14
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ15
 2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv15
 2.2Systémy řízení a kontroly15
 2.2.1Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie15
 2.2.2Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění15
 2.2.3Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce)15
 2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí15
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU16
 3.1Okruh víceletého finančního rámce a nově navržené výdajové rozpočtové položky16
 3.2Odhadovaný dopad na výdaje17
 3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje17
 3.2.2Odhadovaný souhrnný dopad na správní prostředky19
 3.2.2.1Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů20
 3.2.3Příspěvky třetích stran21
 3.3Odhadovaný dopad na příjmy21
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 Evropský rok železnice (2021)
 1.2.Příslušné oblasti politik (skupina programů)
 (2020)
 Oblast politiky: Mobilita a doprava
 (2021)
 V okruhu 1 „Jednotný trh, inovace a digitální technologie“: celek politiky 1 „Výzkum a inovace“ a celek politiky 2 „Evropské strategické investice“.
 V okruhu 3 „Přírodní zdroje a životní prostředí“: celek politiky 9: „Životní prostředí a opatření v oblasti klimatu“.
 1.3.Návrh/podnět se týká:
 X nové


text:
akce
 ◻ nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
 19
 ◻ prodloužení stávající akce
 ◻ sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci nebo přesměrování jedné či více akcí na jinou/novou akci
 1.4.Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.4.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu
 Krátkodobé: lepší image železniční dopravy v očích občanů i podniků, větší povědomí o tom, jak je důležité přesunout na železnici více osobní i nákladní dopravy, a to v souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise o Zelené dohodě pro Evropu.
 Dlouhodobé: zvýšení podílu železnice na osobní i nákladní dopravě, aby se přispělo ke snížení emisí skleníkových plynů z dopravních činností v Unii, v souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise o Zelené dohodě pro Evropu.
 1.4.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.
 Evropský a přeshraniční rozměr dopravy, zejména železniční. Právní předpisy Unie pro realizaci integrovaného jednotného evropského železničního prostoru, jako je například odstranění vnitrostátních tržních a technických překážek.
 Unijní rozměr opatření zaměřených na urychlení přechodu k udržitelné a inteligentní mobilitě v souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise o Zelené dohodě pro Evropu.
 1.4.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Evropské roky uspořádané v uplynulých deseti letech se osvědčily jako účinné prostředky k zvyšování informovanosti, které měly dopad na širokou veřejnost i na tvůrce veřejného mínění a vytvořily synergie mezi různými oblastmi, v nichž Unie a členské státy působí.
 1.4.4.Slučitelnost a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji
 Evropský rok železnice má vazby na další oblasti politiky Unie, jako je regionální rozvoj, konkurenceschopnost průmyslu, udržitelný cestovní ruch, inovace, zaměstnanost, vzdělávání, mládež, kultura a přístupnost pro zdravotně postižené osoby, a týká se i vztahů Unie se sousedními zeměmi. Vyzdvihne evropský, přeshraniční rozměr evropských železnic jakožto prostředku k přepravě zboží, cestování, objevování a propojení kontinentu způsobem, který je udržitelný a perspektivní i do budoucna. Některé činnosti v rámci Evropského roku by mohly být financovány v rámci stávajících programů Unie.
 1.5.Doba trvání akce a finanční dopad
 X Časově omezená doba trvání
 –X
 s platností od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021
 –X
 finanční dopad od roku 2020 do roku 2021 u prostředků na závazky a od roku 2020 do roku 2022 u prostředků na platby.
 ◻ Časově neomezená doba trvání
 –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,
 –poté plné fungování.
 1.6.Předpokládaný způsob řízení
 20
 X Přímé řízení Komisí
 –◻
 prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie,
 –◻
 prostřednictvím výkonných agentur.
 ◻ Sdílené řízení s členskými státy
 ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
 –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi,
 –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte),
 –◻ EIB a Evropský investiční fond,
 –◻ subjekty uvedené v článcích 70 a 71 finančního nařízení,
 –◻ veřejnoprávní subjekty,
 –◻ soukromoprávní subjekty pověřené

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky,
 –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky,
 –◻ osoby pověřené prováděním specifických akcí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
 –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 [...]
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte četnost a podmínky.
 Pracovní program Evropského roku
 Zřízení řídícího výboru
 2.2.Systémy řízení a kontroly
 2.2.1.Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie
 Upřednostňuje se přímé řízení ve smyslu čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení, neboť opatření bude provádět Evropská komise, zejména GŘ MOVE, které zajistí koordinaci s členskými státy a různými zúčastněnými stranami.
 2.2.2.Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění
 Zjištěná rizika: nedostatečné zviditelnění iniciativ; příliš vysoká očekávání vzhledem k omezenému rozpočtu.
 Zavedený systém vnitřní kontroly: pravidelné hodnocení rizik v rámci řídícího výboru.
 2.2.3.Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce)
 Kontroly jsou součástí systému vnitřní kontroly GŘ MOVE. Nové činnosti přinesou nevýznamné dodatečné náklady na kontrolu na úrovni GŘ.
 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření, např. opatření uvedená ve strategii pro boj proti podvodům.
 Komise zajistí, aby v případě, že jsou prováděny akce financované podle tohoto rozhodnutí, byla na ochranu finančních zájmů Unie uplatňována preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoliv jiným protiprávním činnostem, byly prováděny účinné kontroly a získávány zpět neoprávněně vyplacené částky, a v případě, že budou zjištěny nesrovnalosti, byly uplatněny účinné, přiměřené a odrazující sankce. Komise může provádět kontroly a inspekce na místě podle tohoto rozhodnutí, v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem. V případě potřeby provede šetření OLAF na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.Okruh víceletého finančního rámce a nově navržené výdajové rozpočtové položky
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh
 výdaje
 Příspěvek
 Okruh 1 – [Jednotný trh, inovace, digitální oblast]
 RP/NRP
 21
 zemí ESVO
 22
 kandidátských zemí
 23
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 06.02.05.00 (2020) / 02.20.04.01 (2021-22)
 01.02.02.50
 02.03.01
 V rozpočtových postupech by mohly být určeny i jiné položky.
 RP/NRP
 ANO/NE
 ANO/NE
 ANO/NE
 ANO/NE
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Type of
 výdaje
 Příspěvek
 Okruh 3 [Přírodní zdroje a životní prostředí]
 RP/NRP
 24
 zemí ESVO
 25
 kandidátských zemí
 26
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 09.02.xx
 V rozpočtových postupech by mohly být určeny i jiné položky.
 RP./NRP
 ANO/NE
 ANO/NE
 ANO/NE
 ANO/NE
 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje
 Níže


text:
uvedené programy a rozpočtové položky jsou orientační. Příslušné financování bude určeno v souvislosti s rozpočtovými postupy prostřednictvím přerozdělení v roce 2020 v rámci stávajícího finančního plánu; konkrétní prostředky budou v roce 2021 určeny v rámci budoucích programů a finančního programování, v souladu s platnými víceletými finančními rámci.
 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 <...>
 Okruh 1 [Jednotný trh, inovace, digitální oblast]; Okruh 3 [Přírodní zdroje a životní prostředí]
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 Po roce 2027
 CELKEM
 Operační prostředky
 06.02.05 (rozpočet 2020) / 02.20.04.01 (2021–22) Činnosti na podporu evropské dopravní politiky
 Závazky
 (1)
 0,500
 1,500
 2,000
 Platby
 (2)
 0,300
 1,200
 0,500
 2,000
 Operační prostředky
 01.02.02.50 Horizont Evropa
 02.03.01 Nástroj pro propojení Evropy – doprava
 09.02 LIFE
 Závazky
 (1)
 6,000
 6,000
 Platby
 (2)
 3,000
 3,000
 6,000
 Prostředky z okruhů 1 a 3 CELKEM
 Závazky
 =1+3
 0,500
 7,500
 8,000
 Platby
 =2+3
 0,300
 4,200
 3,500
 8,000
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 7
 Správní výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 Po roce 2027
 CELKEM
 Lidské zdroje
 0,150
 0,300
 0,075
 0,525
 Ostatní správní výdaje
 0,010
 0,010
 Prostředky z OKRUHU 7 víceletého finančního rámce CELKEM
 (Závazky celkem = platby celkem)
 0,150
 0,310
 0,075
 0,535
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 Po roce 2027
 CELKEM
 Prostředky ze všech OKRUHŮ víceletého finančního rámce CELKEM
 Závazky
 0,650
 7,810
 0,075
 8,535
 Platby
 0,450
 4,510
 3,575
 8,535
 3.2.2.Odhadovaný souhrnný dopad na správní prostředky
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
 –X
 Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Roky
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 CELKEM
 OKRUH 7
 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 0,150
 0,300
 0,075
 0,525
 Ostatní správní výdaje
 0,010
 0,010
 Mezisoučet OKRUH 7
 víceletého finančního rámce
 0,150
 0,310
 0,075
 0,535
 Mimo OKRUH 7
 27
 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 Ostatní výdaje
 správní povahy
 Mezisoučet
 mimo OKRUH 7
 víceletého finančního rámce
 CELKEM
 0,150
 0,310
 0,075
 0,535
 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 3.2.2.1.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
 –X
 Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky
 Roky
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 •
 Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 Ústředí a zastoupení Komise
 1
 2
 0,5
 Delegace
 Výzkum
 • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE) - SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD
 28
 Okruh 7
 Financováno z OKRUHU 7 víceletého finančního rámce
 – v ústředí
 – při delegacích
 Financováno z krytí programu
 29
 – v ústředí
 – při delegacích
 Výzkum
 Jiné (upřesněte)
 CELKEM
 1
 2


text:
0,5
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci
 Organizace a koordinace komunikačních kampaní a akcí; správa výzev k podávání návrhů; přibližně 10 pracovních návštěv v členských státech v roce 2021.
 Externí zaměstnanci
 Nepoužije se
 3.2.3.Příspěvky třetích stran
 Návrh/podnět:
 –X
 nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
 –X
 Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 PŘÍLOHA
 LEGISLATIVNÍHO FINANČNÍHO VÝKAZU
 Název návrhu/podnětu:
 Evropský rok železnice (2021)
 1. POTŘEBNÉ LIDSKÉ ZDROJE A NÁKLADY NA TYTO ZDROJE
 2. VÝŠE JINÝCH VÝDAJŮ SPRÁVNÍ POVAHY
 3. METODY VÝPOČTU POUŽITÉ K ODHADU NÁKLADŮ
 3.1 Lidské zdroje
 3.2 Jiné výdaje správní povahy
 Tato příloha, kterou vyplní každé GŘ/útvar, jež se na návrhu/podnětu podílí, musí být přiložena k legislativnímu finančnímu výkazu při zahájení konzultací mezi útvary.
 Tabulky s údaji slouží jako zdroj pro tabulky obsažené v legislativním finančním výkazu. Tyto tabulky jsou určeny pouze pro interní použití v Komisi.
 1. Náklady na potřebné lidské zdroje
 ◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
 X
 Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 OKRUH 7
 víceletého finančního rámce
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 CELKEM
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 Ústředí a zastoupení Komise
 AD
 1
 0,150
 2
 0,300
 0,5
 0,075
 0,525
 AST
 při delegacích Unie
 AD
 AST
 • Externí zaměstnanci
 30
 Celkové krytí
 SZ
 VNO
 ZAP
 při delegacích Unie
 SZ
 MZ
 VNO
 ZAP
 MOD
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte)
 Mezisoučet – OKRUH 7
 víceletého finančního rámce
 1
 0,150
 2
 0,300
 0,5
 0,075
 0,525
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Mimo OKRUH 7
 víceletého finančního rámce
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 CELKEM
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 Plný pracovní úvazek
 Prostředky
 • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 Výzkum
 AD
 AST
 • Externí zaměstnanci
 31
 Externí zaměstnanci financovaní z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
 – v ústředí
 SZ
 VNO
 ZAP
 při delegacích Unie
 SZ
 MZ
 VNO
 ZAP
 MOD
 Výzkum
 SZ
 VNO
 ZAP
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte)
 Mezisoučet – mimo OKRUH 7
 víceletého finančního rámce
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ,


text:
a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 2. Výše jiných výdajů správní povahy
 (a)1.Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
 X
 Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 OKRUH 7
 víceletého finančního rámce
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 Celkem
 V ústředí:
 Náklady na služební cesty a reprezentaci
 0,010
 0,010
 Náklady na konference a zasedání
 Výbory
 32
 Studie a konzultace
 Informační a řídicí systémy
 Zařízení a služby IKT
 33
 Jiné rozpočtové položky (podle potřeby upřesněte)
 Při delegacích Unie:
 Náklady na služební cesty, konference a reprezentaci
 Další odborné vzdělávání
 Pořízení a pronájem budov a související výdaje
 Zařízení, nábytek, dodávky a služby
 Mezisoučet za OKRUH 7
 víceletého finančního rámce
 0,010
 0,010
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Mimo OKRUH 7
 víceletého finančního rámce
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 Celkem
 Výdaje na technickou a administrativní pomoc (mimo externí zaměstnance) z operačních prostředků (bývalé položky „BA“)
 – v ústředí
 při delegacích Unie
 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu
 Jiné rozpočtové položky (podle potřeby upřesněte)
 Mezisoučet – mimo OKRUH 7
 víceletého finančního rámce
 CELKEM
 za OKRUH 7 a mimo OKRUH 7
 víceletého finančního rámce
 0,010
 0,010
 Potřeby v oblasti správních prostředků budou pokryty z prostředků, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na stávající rozpočtová omezení.
 3. METODY VÝPOČTU
 3.1 Lidské zdroje
 Tato část objasňuje metodu výpočtu použitou k odhadu potřebných lidských zdrojů (předpokládané pracovní vytížení, včetně konkrétních pracovních míst (pracovní profily Sysper 2), kategorie zaměstnanců a příslušné průměrné náklady)
 OKRUH 7 víceletého finančního rámce
 POZN.: Průměrné náklady pro každou kategorii zaměstnanců v ústředí jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx
 • Úředníci a dočasní zaměstnanci
 1 plný pracovní úvazek v roce 2020 na přípravu a koordinaci akcí
 2 plné pracovní úvazky v roce 2021 na správu výzvy k předkládání návrhů
 0,5 plného pracovního úvazku v roce 2022 na závěrečné zprávy
 • Externí zaměstnanci
 Mimo OKRUH 7 víceletého finančního rámce
 • Pouze pracovní místa financovaná z rozpočtu na výzkum
 • Externí zaměstnanci
 3.2 Jiné výdaje správní povahy
 Uveďte podrobnosti o metodě výpočtu použité pro jednotlivé rozpočtové položky,
 a zejména příslušné předpoklady (např. počet zasedání za rok, průměrné náklady atd.).
 OKRUH 7 víceletého finančního rámce
 přibližně 10 pracovních návštěv v členských státech v roce 2021.
 Mimo OKRUH 7 víceletého finančního rámce
 (1)
 Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 11. prosince 2019 – Zelená dohoda pro Evropu, COM(2019) 640 final.
 (2)
 https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld
 (3)
 Závěry Evropské rady ze dne 12. prosince 2019.
 (https://www.consilium.europa.eu/media/41768/12-euco-final-conclusions-cs.pdf)
 (4)
 Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (2019/2956(RSP)).
 (5)
 Statistická kapesní publikace EU v oblasti dopravy z roku 2019.
 (6)
 Statistická kapesní publikace EU v oblasti dopravy z roku 2019.
 (7)
 Statistická kapesní publikace EU


text:
v oblasti dopravy z roku 2019.
 (8)
 https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/packages/2013_en
 (9)
 https://europa.eu/youth/discovereu_cs
 (10)
 https://europalia.eu
 (11)
 Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru – Zajištění inkluzivního přechodu k digitalizovanému železničnímu odvětví (přijato dne 30.10.2019, CCMI/169-EESC-2019)).
 (12)
 Stanovisko Výboru regionů – Potenciál odvětví železniční dopravy při plnění politických priorit EU (přijato dne 4. prosince 2019, CDR 1939/2019).
 (13)
 Úř. věst. C, , s. .
 (14)
 Úř. věst. C, , s. .
 (15)
 Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 11. prosince 2019 – Zelená dohoda pro Evropu, COM(2019) 640 final.
 (16)
 Závěry Evropské rady ze dne 12. prosince 2019.
 (17)
 Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (2019/2956(RSP)).
 (18)
 Kapesní statistická příručka GŘ MOVE z roku 2019 „EU transport in figures“ (Doprava EU v číslech) (zdroj: Eurostat).
 (19)
 Uvedené v čl. 58 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
 (20)
 Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (21)
 RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 (22)
 ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 (23)
 Kandidátské země a případně potenciální kandidáti ze západního Balkánu.
 (24)
 RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 (25)
 ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 (26)
 Kandidátské země a případně potenciální kandidáti ze západního Balkánu.
 (27)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (28)
 SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
 (29)
 Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
 (30)
 SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
 (31)
 SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
 (32)
 Upřesněte druh výboru a skupinu, do níž náleží.
 (33)
 IKT: Informační a komunikační technologie: musí být konzultováno GŘ DIGIT.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0151
 Návrh rozhodnutí Rady o rovnocennosti úředních zkoušek odrůd prováděných v Chorvatsku /* KOM/2006/0151 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 4.4.2006KOM(2006) 151 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYo rovnocennosti úředních zkoušek odrůd prováděných v Chorvatsku(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASměrnice Rady 2002/53/ES o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin umožňuje Radě určit, zda úřední zkoušky odrůd prováděné v třetích zemích poskytují stejné záruky jako zkoušky prováděné členskými státy.Odkazuje na posouzení požadavků na odlišnost, stálost, uniformitu, krajinnou a užitnou hodnotu odrůd, jež mají být zapsány do úředního katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin.Chorvatsko požádalo Společenství o uznání, pokud jde o úřední zkoušky odrůd z hlediska odlišnosti, stálosti a uniformity. Generálnímu ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele byl zaslán první dopis dne 8. prosince 2004. Od té doby proběhlo na úrovni útvarů Komise několik kontaktů. Útvarům Komise byla poskytnuta dokumentace. Uvedená dokumentace se týkala výhradně tří druhů obilovin, tj. pšenice, ječmene a kukuřice. Je třeba uvést, že Chorvatsko je od roku 2001 členem Mezinárodní unie pro ochranu nových odrůd rostlin (UPOV), což svědčí o mezinárodním uznání schopnosti Chorvatska provádět úřední zkoušky odrůd z hlediska odlišnosti, stálosti a uniformity.Slovinsko vyslovuje výraznou podporu příznivému přijetí chorvatské žádosti.Na základě posouzení daného spisu mají útvary Komise za to, že Chorvatsko poskytuje požadované záruky.Stávající návrh by s ohledem na stanovisko Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví stanovil dotyčnou rovnocennost a umožnil Komisi aktualizovat technické prvky rozhodnutí uvedené v přílohách.NávrhROZHODNUTÍ RADYo rovnocennosti úředních zkoušek odrůd prováděných v Chorvatsku(Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 2002/53/ES ze dne 13. června 2002 o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin[1], a zejména na čl. 22 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:1. Směrnice 2002/53/ES umožňuje Radě určit, zda úřední zkoušky odrůd prováděné v určité třetí zemi poskytují stejné záruky jako zkoušky prováděné v členských státech.2. Pravidla úředních zkoušek odrůd pšenice, ječmene a kukuřice prováděných v Chorvatsku stanoví, že povolení odrůd, pokud jde o jejich odlišnost, stálost a uniformitu, je založeno na výsledcích úředních zkoušek, a to zejména pěstitelských zkoušek, které se týkají dostatečného počtu znaků umožňujících odrůdu popsat.3. Z posouzení těchto pravidel a způsobu jejich použití v Chorvatsku vztahujícímu se ke třem výše uvedeným druhům vyplynulo, že poskytují stejné záruky jako zkoušky prováděné členskými státy za předpokladu, že jsou splněny další podmínky.4. Toto rozhodnutí nebrání tomu, aby byly zrušeny závěry Společenství o rovnocennosti, pokud podmínky, z nichž vycházejí, nejsou či přestávají být plněny,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Úřední zkoušky, pokud jde o odlišnost, stálost a uniformitu odrůd druhů uvedených v příloze I, prováděné v Chorvatsku orgánem stanoveným v příloze I se považují za zkoušky, které poskytují stejné záruky jako zkoušky prováděné členskými státy, pokud splňují podmínky uvedené v příloze II.Článek 2Změny příloh se přijmou postupem podle čl. 3 odst. 2.Článek 31. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví, dále jen „výbor“.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4


text: a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.3. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.4. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 4Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHA IOrgán | Druh |Institut pro osivo a sadbu, Osijek | Hordeum vulgare L. Triticum aestivum L. Zea Mays L. |PŘÍLOHA IIPodmínky1. Povolení odrůd, pokud jde o posouzení odlišnosti, stálosti a uniformity, je založeno na výsledcích úředních zkoušek.2. Pro stanovení odlišnosti zahrnují pěstitelské zkoušky alespoň dostupné porovnatelné odrůdy:- uvedené ve Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin; a- které nejsou uvedeny ve výše zmíněném katalogu, ale byly povoleny nebo je o jejich povolení žádáno v dotyčném členském státě nebo v jiném členském státě, a to buď pro uznávání a pro uvádění na trh, anebo pro uznávání pro jiné země.3. Minimum znaků, na které se zkoušky vztahují, a minimální podmínky zkoušení odrůd dotyčných druhů jsou uvedeny ve směrnici Komise 2003/90/ES[2].[1] Úř. věst. L 193, 20.7.2002, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1).[2] Úř.věst. L 254, 8.10.2003, s. 7.


text:
 |
 52013PC0441
 Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí zjednodušený režim kontrol osob na vnějších hranicích vycházející z jednostranného uznávání některých dokladů Chrovatskem a Kyprem za rovnocenné jejich národním vízům za účelem průjezdu přes jejich území nebo zamýšlených pobytů na jejich území, jejichž doba trvání během jakéhokoli období 180 dnů nepřekročí 90 dnů, a kterým se zrušují rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 895/2006/ES a č. 582/2008/ES /* COM/2013/0441 final - 2013/0210 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Dne 1. července 2014 přistoupí
 Chorvatsko k Evropské unii. Stejně jako tomu bylo v případě
 předchozích dvou rozšíření v roce 2004 a 2007, uplatňuje se u
 Chorvatska v záležitostech souvisejících se schengenským acquis
 (článek 4 Aktu o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky a o
 úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (dále jen „akt o
 přistoupení z roku 2012“)) tzv. „schengenský dvoufázový prováděcí
 postup“. To znamená, že Chorvatsko, stejně jako předchozí
 přistupující státy, musí ode dne přistoupení uplatňovat
 ustanovení nařízení (ES) č. 539/2001[1]
 a musí tedy státním příslušníkům třetích zemí uvedeným v
 příloze I uložit vízovou povinnost.
 Stejně jako státy, které přistoupily
 k Evropské unii v letech 2004 a 2007, má Chorvatsko tuto povinnost i v
 případě, že dotčené osoby jsou držiteli jednotného víza,
 dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu vydaného členským státem
 schengenského prostoru, neboť ode dne přistoupení se nebudou na
 Chorvatsko vztahovat jiná schengenská ustanovení, jako jsou:
 – schengenská pravidla o vzájemném uznávání
 stanovená v článcích 18 a 21 Úmluvy k provedení Schengenské dohody[2] a v čl. 5 odst. 4 písm. a)
 nařízení (ES) č. 562/2006 (Schengenský hraniční kodex)[3], podle nichž se cizinci, kteří
 jsou držiteli platného povolení k pobytu nebo platného dlouhodobého víza
 vydaného některým z členských států schengenského prostoru,
 smějí po krátkou dobu volně pohybovat na území ostatních
 členských států,
 – ustanovení o jednotných vízech stanovená v čl.
 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 810/2009 (vízový kodex)[4], podle něhož jsou jednotná
 víza platná pro celé území členských států schengenského prostoru.
 Pro území Chorvatska navíc rovněž neplatí
 národní víza vydaná jinými členskými státy EU, které zatím nejsou
 členskými státy schengenského prostoru (Kypr).
 Pro zamezení zbytečné administrativní
 zátěže zemí přistoupivších k Evropské unii v letech 2004 a 2007 bylo
 odchylně od nařízení č. 539/2001 rozhodnutími č.
 895/2006/ES[5]
 a č. 582/2008/ES[6]
 novým členským státům dosud plně neprovádějícím schengenské
 acquis povoleno na dobrovolném základě jednostranně uznávat jednotná
 víza, dlouhodobá víza a povolení k pobytu vydaná členskými státy
 schengenského prostoru, jakož i národní krátkodobá víza, dlouhodobá víza a
 povolení k pobytu vydaná jinými členskými státy dosud plně
 neprovádějícími schengenské acquis za účelem průjezdu, jehož
 doba trvání nepřekročí pět dní. Rozhodnutím č. 896/2006/ES[7] bylo navíc novým členským
 státům povoleno uznávat povolení k pobytu vydaná Švýcarskem a
 Lichtenštejnskem, které ještě nebyly součástí schengenského prostoru
 bez vnitřních hranic, za účelem průjezdu, jehož doba trvání
 nepřekročí pět dní.
 Držitelé těchto dokladů totiž již
 prošli přísnou kontrolou vydávajícího členského státu a nejsou tudíž
 tímto státem považováni za ohrožení veřejného pořádku nebo za riziko
 ve smyslu nedovoleného přistěhovalectví. Tímto režimem jednostranného
 uznávání není dotčena povinnost


text:
přistupujícího státu odepřít
 vstup osobě, o které je veden záznam v jeho vnitrostátní databázi pro
 účely odepření vstupu v souladu s čl. 5. odst. 1 Schengenského
 hraničního kodexu.
 Podobně je cílem tohoto návrhu
 odchylně od nařízení č. 539/2001 zavést dobrovolný režim
 založený na společných pravidlech, kterými se Chorvatsku
 přechodně do doby, než plně uplatní schengenské acquis,
 povoluje jednostranně uznávat za rovnocenné svým národním vízům
 jednotná víza, dlouhodobá víza a povolení k pobytu vydaná členskými státy
 schengenského prostoru, jakož i podobné doklady vydané členskými státy
 dosud plně neprovádějícími schengenské acquis (Kypr). Toto
 povolení se však nevztahuje jen k účelu průjezdu, jehož doba trvání
 nepřekročí pět dní, jako je tomu v rozhodnutích č. 895/2006
 a č. 582/2008, nýbrž platí jak pro průjezd přes jeho území, tak
 pro zamýšlené pobyty na něm, jejichž doba trvání během jakéhokoli
 období 180 dnů nepřekročí 90 dnů. V době přijetí
 výše uvedených rozhodnutí totiž tehdy platná Společná konzulární instrukce
 k vízům pro diplomatické mise a konzulární úřady ještě
 rozlišovala mezi „průjezdními“ a „krátkodobými“ vízy. Nařízení
 Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července
 2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex) tento rozdíl zrušil, a
 výše uvedené omezení tak již není na místě.
 Výše uvedená dřívější rozhodnutí o
 průjezdech přijatá u příležitosti posledních dvou rozšíření
 EU se týkala pouze jednotných schengenských víz, tj. víz umožňujících
 pohyb v rámci schengenského prostoru. Víza s omezenou územní platností byla
 vyloučena z oblasti působnosti těchto dřívějších
 rozhodnutí. V současnosti je ovšem zapotřebí vyřešit otázku
 Kosova* (dle definice rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1244 ze dne
 10.6.1999), které není uznáno všemi státy schengenského prostoru.
 Je podstatný rozdíl mezi vízy s omezenou
 územní platností, která v zásadě platí jen pro území vydávajícího
 členského státu, a takovými vízy vydávanými občanům Kosova (v
 souladu s čl. 25 odst. 3 první větou vízového kodexu), která
 umožňují pohyb ve všech členských státech schengenského prostoru
 kromě těch několika členských států, které Kosovo
 neuznávají. Tento specifický rys opravňuje přesunout tato víza s
 omezenou územní platností do režimu jednostranného uznávání, a to i proto, že v
 tomto případě zde nejde o žádné skutečné riziko nelegální
 migrace ani o bezpečnostní riziko pro schengenský prostor.
 Rozšířením režimu jednostranného uznávání
 prostřednictvím nástroje Unie by Chorvatsku nevznikly nové povinnosti nad
 rámec těch, které jsou uvedeny v aktu o přistoupení z roku 2012.
 Nepředstavovalo by tedy odchylku od uvedené smlouvy o přistoupení.
 Navrhovaný režim by byl prováděn dobrovolně: Chorvatsko by tak mohlo
 buď provádět navrhovaný režim, nebo nadále vydávat národní víza, jak
 požaduje smlouva o přistoupení. Pokud by se Chorvatsko rozhodlo
 provést společný režim, muselo by přijímat doklady vydané jakýmkoli
 členským státem schengenského prostoru a nečinit rozdíly mezi
 vydávajícími členskými státy.
 V této souvislosti by mělo být
 připomenuto, že do dne svého přistoupení Chorvatsko na základě
 vnitrostátních právních předpisů přijímá platná schengenská
 víza, dlouhodobá víza a povolení k pobytu vydaná členskými státy
 schengenského prostoru za účelem vstupu na jeho území, pobytu na něm
 nebo průjezdu přes ně.
 Tímto návrhem se zrušují rozhodnutí č.
 895/2006/ES a č. 582/2008/ES. Pro ty členské státy, jimž byla


text:
tato
 rozhodnutí určena a jež se mezitím staly členskými státy
 schengenského prostoru, tato rozhodnutí již neplatí (všechny kromě Kypru)[8]. Pokud jde o Kypr, který
 plně provádí společný režim zavedený rozhodnutím č. 895/2006/ES
 od 10. července 2006 a režim zavedený rozhodnutím č.
 582/2008/ES od 18. července 2008, tento návrh předpokládá,
 že tento režim bude nahrazen režimem, kterým se Kypru, stejně jako
 Chorvatsku, povoluje jednostranně uznávat krátkodobá víza, dlouhodobá víza
 a povolení k pobytu vydávaná členskými státy schengenského prostoru, jakož
 i národní krátkodobá víza, dlouhodobá víza a povolení k pobytu vydaná
 členskými státy dosud plně neprovádějícími schengenské acquis
 (Chorvatsko) pro průjezd přes jejich území nebo zamýšlené pobyty na
 jejich území, jejichž doba trvání během jakéhokoli období 180 dnů
 nepřekročí 90 dnů[9].
 Tento návrh předpokládá, že Kypru, stejně jako Chorvatsku, je
 povoleno uznávat víza a povolení k pobytu vydaná zeměmi přidruženými
 k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis.
 Tento režim bude uplatněn až do konce
 přechodného období a do plné účasti dotčených členských
 států v prostoru bez vnitřních hranic, od kteréhož dne se vzájemné
 uznávání takových dokladů stává povinným v souladu s články 18 a 21
 Úmluvy k provedení Schengenské dohody, čl. 5 odst. 2 Schengenského
 hraničního kodexu a s vízovým kodexem.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Shrnutí
 Hlavní rysy návrhu lze shrnout takto:
 – společná
 pravidla, kterými se Chorvatsku a Kypru dočasně povoluje
 jednostranně uznávat jednotná víza, dlouhodobá víza, víza s omezenou
 územní platností vydaná občanům Kosova v souladu s čl. 25 odst 3
 první větou vízového kodexu a povolení k pobytu vydaná členskými
 státy schengenského prostoru, jakož i podobné doklady vydané navzájem jako
 rovnocenné jeho národním vízům pro průjezd přes jeho území nebo
 plánované pobyty na něm, jejichž doba trvání během jakéhokoli období
 180 dnů nepřekročí 90 dnů,
 – režim
 jednostranného uznávání zavedený tímto návrhem musí platit jen pro doklady,
 jejichž platnost by pokryla celou dobu krátkého pobytu v Chorvatsku a na Kypru.
 V této souvislosti a vzhledem k problémům, kterým v minulosti (rozhodnutí
 č. 895/2006 a č. 582/2008) čelili státní příslušníci
 třetích zemí, kteří byli držiteli jednotného víza pro jeden vstup,
 při cestě zpět z jejich pobytu do schengenského prostoru s
 vízem, které již nebylo platné, tento návrh by měl omezit režim
 jednostranného uznávání na jednotná víza, jež povolují dva nebo více
 vstupů do schengenského prostoru,
 – členské
 státy, kterým je toto rozhodnutí určeno, musí Komisi sdělit své
 rozhodnutí o použití povolení. Komise tyto informace zveřejní v Úředním
 věstníku Evropské unie, a tak zajistí transparentnost celého systému,
 – zrušení
 rozhodnutí č. 895/2006/ES a rozhodnutí č. 582/2008/ES.
 * Tímto
 označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je
 v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/1999 a se stanoviskem
 Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.
 Právní základ
 Navrhované rozhodnutí vychází z čl. 77
 odst. 2 písm a) a b) Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť
 představuje opatření týkající se společné politiky v oblasti víz
 a jiných krátkodobých povolení k pobytu a kontrol, jimž podléhají osoby překračující
 vnější hranice. Tento nástroj bude přijat řádným legislativním
 postupem.
 Poněvadž by navrhované rozhodnutí
 mělo


text:
být určeno Chorvatsku, podléhá tento návrh vstupu v platnost
 Smlouvy mezi členskými státy Evropské unie a Chorvatskou republikou o
 přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii[10].
 Zásada subsidiarity
 Čl. 5 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii
 stanoví, že Unie jedná v oblastech, které nespadají do její výlučné
 pravomoci, pouze tehdy a do té míry, pokud cílů zamýšlené činnosti
 nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich,
 z důvodu jejího rozsahu či účinků, může být lépe
 dosaženo na úrovni Unie. Poněvadž cíl, který sleduje tento návrh, vyžaduje
 odchylku od stávajícího práva Unie, lze jej dosáhnout pouze činností na
 úrovni Unie.
 Zásada proporcionality
 Čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské
 unii stanoví, že obsah ani forma činnosti Unie nesmí překročit
 rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů Smluv. Forma zvolená pro tuto
 činnost musí umožnit, aby návrh dosáhl svého cíle a byl proveden co
 nejúčinněji. Pokud jde o obsah, touto iniciativou je dotčeným
 členským státům dočasně povoleno odchýlit se od jejich
 povinností podle nařízení Rady (ES) č. 539/2001 jednostranným
 uznáváním víz a povolení k pobytu vydaných státy plně provádějícími
 schengenské acquis během jejich platnosti pro průjezd
 přes jeho území nebo pro zamýšlené pobyty na něm, jejichž doba trvání
 během jakéhokoli období 180 dnů nepřekročí 90 dnů.
 Vstup a pobyt osob, které jsou držiteli víz nebo povolení k pobytu vydaných
 státy plně provádějícími schengenské acquis nebo Chorvatskem
 nebo Kyprem, na území dotčených členských států
 nepředstavuje riziko, neboť tyto osoby podstoupily příslušné
 kontroly státu, který vydal vízum nebo povolení k pobytu. Navrhovaná
 jednostranná odchylka od nařízení (ES) č. 539/2001 je tedy
 oprávněná za účelem zamezení zbytečné administrativní
 zátěže dotčených členských států. Použije se jen po
 přechodnou dobu, a to do dne, kdy se dotyčné členské státy
 plně začlení do společného prostoru bez vnitřních hranic a
 kdy se režim vzájemného uznávání stane povinným. Odchylka je navíc dobrovolná,
 a neukládá tak dotčeným členským státům žádné povinnosti nad
 rámec těch, které jsou uvedeny v příslušných aktech o
 přistoupení. Návrh je tedy v souladu se zásadou proporcionality. Má
 podobu rozhodnutí, stejně jako podobné nástroje, které byly přijaty
 pro členské státy přistupující k EU v letech 2004 a 2007.
 5. DŮSLEDKY RŮZNÝCH
 PROTOKOLŮ PŘIPOJENÝCH KE SMLOUVÁM A DOHOD O PŘIDRUŽENÍ
 UZAVŘENÝCH SE TŘETÍMI ZEMĚMI
 Právní základ pro tento návrh se nachází v hlavě
 V třetí části Smlouvy o fungování Evropské unie s tím výsledkem, že
 se použije systém „proměnné geometrie“, jenž je stanoven v Protokolu o
 postavení Dánska, v Protokolu o postavení Spojeného království a Irska s
 ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva a v Protokolu o
 schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie,
 připojených ke Smlouvě o fungování Evropské unie. Z toho plyne, že
 Dánsko, Spojené království a Irsko se nepodílí na jeho přijímání a proto
 pro ně není závazné ani použitelné. Výše uvedené plyne také ze
 skutečnosti, že navrhované rozhodnutí je určeno výhradně
 členským státům, pro které je schengenské acquis závazné, aniž
 je zatím uplatňují.
 Protože je toto rozhodnutí určeno
 výhradně členským státům, pro které je schengenské acquis
 závazné, aniž je zatím uplatňují, nerozvíjí tento


text:
návrh ustanovení
 schengenského acquis ve smyslu příslušných dohod o přidružení
 s Norskem, Islandem, Švýcarskem a Lichtenštejnskem. Výše uvedené země tedy
 nezavazuje. V zájmu soudržnosti a řádného fungování schengenského systému
 se však toto rozhodnutí týká také víz a povolení k pobytu vydaných zeměmi
 přidruženými k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis.
 2013/0210 (COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se zavádí zjednodušený režim kontrol
 osob na vnějších hranicích vycházející z jednostranného uznávání
 některých dokladů Chrovatskem a Kyprem za rovnocenné jejich národním
 vízům za účelem průjezdu přes jejich území nebo zamýšlených
 pobytů na jejich území, jejichž doba trvání během jakéhokoli období
 180 dnů nepřekročí 90 dnů,
 a
 kterým se zrušují rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 895/2006/ES a
 č. 582/2008/ES
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na její čl. 77 odst. 2 písm. a) a b),
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Podle čl. 4 odst. 1 aktu
 o přistoupení z roku 2012 se požaduje, aby Chorvatsko, jež k Unii
 přistoupilo dne 1. července 2013, od tohoto data zavedlo vízovou
 povinnost pro státní příslušníky třetích zemí uvedených v
 příloze I nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března
 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní
 příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic
 vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou
 od této povinnosti osvobozeni[11].
 (2) Podle čl. 4 odst. 2 aktu
 o přistoupení z roku 2012 se ustanovení schengenského acquis o
 podmínkách a kritériích pro vydávání jednotných víz, jakož i ustanovení o
 vzájemném uznávání víz a o rovnocennosti mezi povoleními k pobytu/dlouhodobými
 vízy a krátkodobými vízy použijí v Chorvatsku pouze na základě rozhodnutí
 Rady vydaného za tímto účelem. Pro tento členský stát jsou však
 závazná ode dne přistoupení.
 (3) Chorvatsko je tudíž povinno
 vydávat národní víza ke vstupu na své území a průjezdu přes ně
 státním příslušníkům třetích zemí, kteří jsou držiteli jednotného
 víza nebo dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu vydaného členským
 státem plně provádějícím schengenské acquis, jakož i obdobných
 dokladů vydaných Kyprem.
 (4) Držitelé dokladů
 vydaných uvedenými státy i dokladů vydaných Kyprem nepředstavují pro
 Chorvatsko žádné riziko, neboť podstoupili veškeré nezbytné kontroly
 těchto států. Aby nebyla na Chorvatsko kladena další
 neopodstatněná administrativní zátěž, měla by být přijata
 společná pravidla, kterými se Chorvatsku povoluje jednostranně
 uznávat některé doklady vydávané uvedenými členskými státy za
 rovnocenné jeho národním vízům a zavést zjednodušený režim kontrol osob na
 vnějších hranicích vycházející z tohoto jednostranného uznávání
 rovnocennosti.
 (5) Společná pravidla, která
 byla zavedena rozhodnutími č. 895/2006/ES a č. 582/2008/ES by
 měla být zrušena. Pokud jde o Kypr, který provádí společný režim
 zavedený rozhodnutím č. 895/2006/ES od 10. července 2006 a
 režim zavedený rozhodnutím č. 582/2008/ES od 18. července 2008,
 měla by být přijata společná pravidla, kterými se Kypru,
 stejně jako Chorvatsku, povoluje jednostranně uznávat některé
 doklady vydávané členskými státy plně provádějícími schengenské acquis,
 jakož i obdobné doklady vydávané Chorvatskem za rovnocenné jeho


text:
národním
 vízům a zavést zjednodušený režim kontrol osob na vnějších hranicích
 vycházející z tohoto jednostranného uznávání rovnocennosti.
 (6) Zjednodušený režim stanovený
 tímto rozhodnutím by se měl použít po přechodnou dobu do dne, který
 bude určen v rozhodnutí Rady uvedeném v čl. 3 odst. 2 prvním
 pododstavci aktu o přistoupení z roku 2003, pokud jde o Kypr, a
 v čl. 4 odst. 2 prvním pododstavci aktu o přistoupení z roku 2012,
 pokud jde o Chorvatsko.
 (7) Účast na zjednodušeném
 režimu by měla být dobrovolná, a neukládá tak členským státům povinnosti
 nad rámec těch, které jsou uvedeny v aktu o přistoupení z roku 2003 a
 aktu o přistoupení z roku 2012.
 (8) Společná pravidla by
 měla platit pro krátkodobá jednotná víza, dlouhodobá víza a povolení k
 pobytu vydávaná členskými státy plně provádějícími schengenské acquis,
 pro víza s omezenou územní platností vydávaná podle čl. 25. odst. 3 první
 věty vízového kodexu a zeměmi přidruženými k provádění,
 uplatňování a rozvoji schengenského acquis, jakož i pro krátkodobá
 víza, dlouhodobá víza a povolení k pobytu vydávaná Chorvatskem a Kyprem. Uznání
 dokladu by mělo být omezeno dobou platnosti dokladu.
 (9) Musí být splněny
 podmínky vstupu stanovené v čl. 5 odst. 1 nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se
 stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících
 přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex)[12], s výjimkou podmínky stanovené
 v čl. 5 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení, pokud se tímto
 rozhodnutím zřizuje režim jednostranného uznávání ze strany Chorvatska a
 Kypru některých dokladů vydaných členskými státy plně
 provádějícími schengenské acquis a obdobných dokladů vydaných
 Chorvatskem a Kyprem pro průjezd přes jejich území nebo pro zamýšlené
 pobyty na jejich území, jejichž doba trvání během jakéhokoli období 180
 dnů nepřekročí 90 dnů.
 (10) Jelikož cíle tohoto
 rozhodnutí, totiž zavedení režimu jednostranného uznávání některých
 dokladů vydávaných jinými státy ze strany Chorvatska a Kypru, nemůže
 být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a lépe jej
 tedy může být dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout
 opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou
 v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou
 proporcionality stanovenou rovněž v uvedeném článku
 nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení
 tohoto cíle.
 (11) Pokud jde o Island a Norsko,
 toto rozhodnutí nerozvíjí ustanovení schengenského acquis ve smyslu
 dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským
 královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění,
 uplatňování a rozvoji schengenského acquis[13], nýbrž je určeno
 pouze Chorvatsku a Kypru, jež dosud plně neprovádějí schengenské acquis.
 (12) Pokud jde o Švýcarsko, toto
 rozhodnutí nerozvíjí ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody
 uzavřené mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou
 konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění,
 uplatňování a rozvoji schengenského acquis[14], nýbrž je určeno
 pouze Chorvatsku a Kypru, jež dosud plně neprovádějí schengenské acquis.
 (13) Pokud jde o Lichtenštejnsko,
 toto rozhodnutí nerozvíjí ustanovení schengenského acquis ve smyslu
 Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou
 konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského
 knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a
 Švýcarskou konfederací


text:
o přidružení Švýcarské konfederace k
 provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis[15], nýbrž je určeno pouze
 Chorvatsku a Kypru, jež dosud plně neprovádějí schengenské acquis.
 (14) V zájmu soudržnosti a
 řádného fungování schengenského systému se však toto rozhodnutí týká také
 víz a povolení k pobytu vydaných třetími zeměmi přidruženými k
 provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a
 plně provádějícími schengenské acquis, jako jsou Island,
 Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko.
 (15) V souladu s články 1 a 2
 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě
 o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství,
 se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí.
 (16) Toto rozhodnutí rozvíjí ta
 ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené
 království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne
 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie
 a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení
 schengenského acquis[16];
 Spojené království se tudíž nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí.
 (17) Toto rozhodnutí rozvíjí ta
 ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko
 v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002
 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení
 schengenského acquis[17];
 Irsko se tudíž nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Tímto rozhodnutím se zavádí zjednodušený režim
 kontrol osob na vnějších hranicích umožňující Chorvatsku a Kypru
 jednostranně uznávat za rovnocenné jejich národním vízům za
 účelem průjezdu přes jejich území nebo zamýšlených pobytů
 na jejich území, jejichž doba trvání během jakéhokoli období 180 dnů
 nepřekročí 90 dnů, doklady uvedené v čl. 2 odst. 1 a
 doklady uvedené v článku 3 vydané členskými státy a zeměmi
 přidruženými k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
 a plně provádějícími schengenské acquis a Kyprem a Chorvatskem
 státním příslušníkům třetích států, kteří podléhají
 vízové povinnosti podle nařízení (ES) č. 539/2001.
 Prováděním tohoto rozhodnutí nejsou
 dotčeny kontroly osob prováděné na vnějších hranicích v souladu
 s články 5 až 13 a články 18 a 19 nařízení (ES) č.
 562/2006.
 Článek 2
 1. Chorvatsko a Kypr smějí považovat za
 rovnocenné svým národním vízům za účelem průjezdu přes
 jejich území nebo zamýšlených pobytů na něm, jejichž doba trvání
 během jakéhokoli období 180 dnů nepřekročí 90 dnů,
 tyto doklady vydané členskými státy a přidruženými zeměmi
 plně provádějícími schengenské acquis bez ohledu na státní
 příslušnost jejich držitelů:
 i) „jednotné vízum“ podle definice čl. 2
 odst. 3 nařízení (ES) č. 810/2009 platné pro 2 nebo více vstupů;
 ii) „dlouhodobé vízum“ podle článku 18
 Úmluvy k provedení Schengenské dohody;
 iii) „povolení k pobytu“ podle definice
 čl. 2 odst. 15 nařízení (ES) č. 562/2006.
 2. Chorvatsko a Kypr smějí považovat za
 rovnocenné svým národním vízům za účelem průjezdu přes
 jejich území nebo zamýšlených pobytů na něm, jejichž doba trvání
 během jakéhokoli období 180 dnů nepřekročí 90 dnů,
 víza s omezenou územní platností vydaná v souladu s čl. 25 odst. 3
 vízového kodexu.
 3. Rozhodne-li se Chorvatsko nebo Kypr
 uplatňovat toto rozhodnutí, uzná všechny doklady uvedené v odstavcích
 1 a 2 bez ohledu na stát, který doklad vydal.
 Článek 3
 1. Rozhodne-li
 se Chorvatsko nebo Kypr uplatňovat článek


text:
2, smí kromě toho
 uznávat za rovnocenná svým národním vízům pro průjezd přes území
 nebo zamýšlené pobyty na něm, jejichž doba trvání během jakéhokoli
 období 180 dnů nepřekročí 90 dnů:
 i) národní
 krátkodobá víza a národní dlouhodobá víza vydaná Kyprem nebo Chorvatskem v
 jednotném vzoru stanoveném nařízením Rady (ES) č. 1683/95[18];
 ii) povolení k
 pobytu vydaná Kyprem nebo Chorvatskem podle jednotného vzoru stanoveného
 nařízením Rady (ES) č. 1030/2002[19];
 2. Doklady vydávané Chorvatskem, které
 smějí být uznávány, jsou uvedeny v příloze I.
 Doklady vydávané
 Kyprem, které smějí být uznávány, jsou uvedeny v příloze II.
 Článek 4
 Doba platnosti dokladů uvedených
 v článcích 2 a 3 musí zahrnovat dobu trvání průjezdu nebo
 pobytu.
 Článek 5
 Chorvatsko a Kypr oznámí Komisi, zda se
 rozhodly toto rozhodnutí uplatňovat, a to do 10 pracovních dní
 od jeho vstupu v platnost. Komise zveřejní informace sdělené
 těmito členskými státy v Úředním věstníku Evropské
 unie.
 Článek 6
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
 č. 895/2006/ES a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č.
 582/2008/ES se zrušují.
 Článek 7
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku
 Evropské unie.
 Použije se do dne určeného rozhodnutím
 Rady přijatým podle čl. 3 odst. 2 prvního pododstavce aktu o
 přistoupení z roku 2003, pokud jde o Kypr, a podle čl. 4 odst. 2
 prvního pododstavce aktu o přistoupení z roku 2012, pokud jde o
 Chorvatsko, od kterého se v dotčeném členském státě
 uplatňují všechna ustanovení schengenského acquis v oblasti
 společné vízové politiky a pohybu státních příslušníků
 třetích zemí, kteří legálně pobývají na území členských
 států.
 Článek 8
 Toto rozhodnutí je určeno Chorvatsku a
 Kypru.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 PŘÍLOHA I
 Seznam dokladů vydávaných CHORVATSKEM
 V í z a
 –
 Kratkotrajna viza (C) – krátkodobé vízum (C)
 P o v o l e n í k p o b y t u
 –
 Odobrenje boravka – schválení pobytu
 –
 Osobna iskaznica za stranca – průkaz
 totožnosti cizince
 PŘÍLOHA II
 Seznam dokladů vydávaných KYPREM
 Θ
 ε ω ρ ή σ ε ι ς (V í z a)
 — Θεώρηση
 διέλευσης —
 Κατηγορία Β (průjezdní
 vízum – typ B)
 — Θεώρηση
 για παραμονή
 βραχείας
 διάρκειας —
 Κατηγορία Γ – Kατηγορία
 Γ (krátkodobé vízum – typ C)
 — Ομαδική
 θεώρηση —
 Κατηγορίες Β
 και Γ (skupinové vízum – typ B a C)
 Ά
 δ ε ι ε ς π α ρ α μ ο
 ν ή ς (P o v o l e n í k p o b y t u)
 —
 Προσωρινή
 άδεια
 παραμονής
 (απασχόληση,
 επισκέπτης,
 φοιτητής) povolení
 k přechodnému pobytu (zaměstnání, návštěva, studium)
 — Άδεια
 εισόδου
 (απασχόληση,
 φοιτητής) povolení ke vstupu
 (zaměstnání, studium)
 — Άδεια
 μετανάστευσης
 (μόνιμη άδεια)
 imigrační povolení (povolení k trvalému pobytu)
 [1] Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1.
 [2] Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19.
 [3] Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 1.
 [4] Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1.
 [5] Úř. věst. L 167, 20.6.2006, s. 1.
 [6] Úř. věst. L 161, 20.6.2008, s. 30.
 [7] Úř. věst.


text:
L 167, 20.6.2006, s. 8.
 [8] Při předkládání tohoto návrhu vychází Komise z
 toho, že Bulharsko a Rumunsko plně uplatní schengenské acquis k
 1. červenci 2013.
 [9] Podle článku 5 rozhodnutí č. 896/2006/ES
 končí použitelnost uvedeného rozhodnutí ke dni přistoupení Švýcarska
 a Lichtenštejnska ke schengenskému prostoru.
 [10] Úř. věst. L 112, 24.4.2012, s. 10.
 [11] Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1.
 [12] Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 1.
 [13] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
 [14] Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1.
 [15] Úř. věst. L 83, 26.3.2008, s. 5.
 [16] Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.
 [17] Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.
 [18] Úř. věst. L 164, 14.7.1995, s. 1.
 [19] Úř. věst. L 157, 15.6.2002, s. 1.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 15.9.2021
 COM(2021) 574 final
 2021/0293(COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se zavádí politický program 2030 „Cesta k digitální dekádě“
 (Text s významem pro EHP)
 {SWD(2021) 247 final}
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Odůvodnění a cíle návrhu
 Dne 9. března 2021 přijala Komise sdělení nazvané „Digitální kompas 2030: Evropské pojetí digitální dekády“ (dále jen „sdělení o digitálním kompasu“)
 1
 . Komise v něm představila vizi, cíle a způsoby úspěšného dosažení digitální transformace Evropy do roku 2030. Tato transformace má rovněž zásadní význam pro dosažení přechodu na klimaticky neutrální, oběhové a odolné hospodářství. Ambicí EU je dosáhnout svrchovaného postavení na poli digitalizace v otevřeném a propojeném světě. EU rovněž chce provádět digitální politiky, které občanům a podnikům do budoucna přinesou prosperitu v rámci udržitelnější digitalizace zaměřené na člověka. V této souvislosti je třeba se zaměřit i na slabá místa a závislosti, jakož i urychlit investice. Sdělení reagovalo na
 výzvu Evropské rady
 k předložení „digitálního kompasu“ a vycházelo z
 digitální strategie
 Komise z února 2020
 2
 . Ve sdělení bylo navrženo dohodnout se na souboru digitálních zásad, rychle zahájit důležité projekty pro více zemí a vypracovat legislativní návrh, který stanoví účinnou správu a řízení prostřednictvím mechanismu monitorování a spolupráce s členskými státy s cílem zajistit pokrok – politický program „Cesta k digitální dekádě“ (dále jen „politický program“).
 Evropská rada ve svých závěrech ze dne 25. března 2021 zdůraznila význam digitální transformace pro oživení, prosperitu, bezpečnost a konkurenceschopnost Unie a pro dobrou životní úroveň našich společenství. Zdůraznila potřebu sebeurčeným a otevřeným způsobem posílit digitální svrchovanost Evropy tím, že budeme stavět na jejích silných stránkách a omezíme její nedostatky, a prostřednictvím chytrých a selektivních opatření při zachování otevřených trhů a globální spolupráce. Sdělení „Digitální kompas: Evropské pojetí digitální dekády“ označila za jeden z kroků vytyčujících digitální rozvoj EU v nadcházejícím desetiletí. Vyzvala k jeho urychlenému projednání za účelem přípravy plánovaného politického programu „Cesta k digitální dekádě“. Vyzvala rovněž Komisi, aby rozšířila soubor politických nástrojů Evropské unie pro digitální transformaci, a to jak na úrovni Evropské unie, tak na vnitrostátní úrovni, a aby za účelem usnadnění digitální transformace využila všechny dostupné nástroje z oblasti průmyslové a obchodní politiky a politiky hospodářské soutěže, dovedností a vzdělávání, politiky výzkumu a inovací a nástrojů dlouhodobého financování.
 Ve sdělení o digitálním kompasu bylo rovněž oznámeno, že Komise předloží soubor digitálních zásad a práv v interinstitucionálním prohlášení Evropské komise, Evropského parlamentu a Rady na základě návrhu Evropské komise. Návrh naváže na zkušenosti s evropským pilířem sociálních práv a na nedávné iniciativy členských států v této oblasti, zejména na dokument „Lisabonská deklarace – digitální demokracie s určitým účelem“ iniciovaný portugalským předsednictvím Rady.
 Program „Cesta k digitální dekádě“ si klade za cíl zajistit, aby Evropská unie dosáhla svých záměrů a cílů v oblasti digitální transformace naší společnosti a našeho hospodářství v souladu s hodnotami EU, posílila své vedoucí postavení v digitální sféře a podporovala udržitelné digitální politiky orientované na člověka, podporující začlenění a posilující postavení občanů a podniků. Cílem je provádět digitální transformaci EU v souladu


text:
s její vizí stanovením jasného a strukturovaného procesu spolupráce, který umožní tohoto výsledku dosáhnout.
 Program „Cesta k digitální dekádě“ za tímto účelem stanoví konkrétní cíle v digitální oblasti, kterých má Evropská unie do konce desetiletí dosáhnout a které byly poprvé vytyčeny ve sdělení o digitálním kompasu. Program poté stanoví novou formu správy a řízení spolu s členskými státy prostřednictvím ročního mechanismu spolupráce mezi orgány Unie a členskými státy, který má zajistit, aby Unie dosáhla svých ambicí společně. Digitální cíle pro rok 2030 vycházejí ze čtyř hlavních oblastí: digitálních dovedností, digitálních infrastruktur, digitalizace podniků a digitalizace veřejných služeb.
 Ve světě zítřka budou mít základní i pokročilé digitální dovednosti zásadní význam pro posílení naší kolektivní odolnosti jakožto společnosti: pouze digitálně zdatní a kompetentní občané a vysoce digitálně kvalifikovaná pracovní síla mohou být pány svého osudu, důvěřovat svým prostředkům, hodnotám a volbám a energicky je prosazovat. Cílem ovšem je v souladu s akčním plánem evropského pilíře sociálních práv a akčním plánem digitálního vzdělávání
 3
 zajistit základní digitální dovednosti pro celé obyvatelstvo Evropské unie, avšak program „Cesta k digitální dekádě“ stanoví jako cíl, aby v roce 2030 mělo přinejmenším základní digitální dovednosti 80 % osob ve věku od 16 do 74 let. Digitální odborná příprava a vzdělávání by dále měly podporovat to, aby si pracovníci mohli osvojit specializované digitální dovednosti a následně získat kvalitní pracovní místa a vybudovat si úspěšnou kariéru. Velmi důležité rovněž bude řešení velkých nedostatků v dovednostech pracovních sil v oblasti kybernetické bezpečnosti jako důležitá složka ochrany EU před kybernetickými hrozbami. Vedle cíle týkajícího se základních digitálních dovedností, který je stanoven v akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv, si proto EU musí stanovit cíl, aby bylo v EU v oboru informačních a komunikačních technologií 20 milionů zaměstnaných specialistů a aby se současně sbližoval podíl žen a mužů.
 Jsou-li dovednosti nezbytným předpokladem, základním faktorem pro využití výhod digitalizace pro další technologický rozvoj a pro vedoucí postavení Evropy v digitální oblasti je udržitelná digitální infrastruktura z hlediska konektivity, mikroelektroniky a schopnosti zpracovávat obrovské množství dat. Excelentní a bezpečná konektivita pro každého a kdekoliv v Evropě, včetně venkovských a odlehlých oblastí
 4
 , umožní všem evropským občanům a podnikům plně využívat příležitostí, jež nabízí digitální dekáda. Společenské potřeby, pokud jde o šířku pásma pro stahování a nahrávání, stále rostou. Do roku 2030 by měly být v dostupném stavu k dispozici sítě s gigabitovými rychlostmi pro všechny, kdo takovou kapacitu potřebují nebo ji chtějí využívat, a se všemi osídlenými oblastmi pokrytými sítí 5G. Stejně tak jsou mikroprocesory tím, co stojí na začátku většiny klíčových strategických hodnotových řetězců, jako jsou propojené automobily, telefony, internet věcí, vysoce výkonné počítače, edge computing a umělá inteligence. Výroba špičkových a udržitelných polovodičů v Evropě, včetně procesorů, by proto měla do roku 2030 představovat přinejmenším 20 % světové výroby v hodnotovém vyjádření (tím se rozumí výrobní kapacity v oblasti technologií pod 5 nm s cílem dosáhnout technologie 2 nm a 10násobné energetické účinnosti ve srovnání se současností). Kromě toho by do roku 2030 mělo být v EU zavedeno 10 000


text:
klimaticky neutrálních vysoce zabezpečených uzlů na okraji sítě
 5
 tak, aby byl zaručen přístup k datovým službám s nízkou latencí všude, kde sídlí podniky.
 Všechny uvedené technologie nejenže umožní vznik nových produktů, nových výrobních procesů a nových obchodních modelů vystavěných na spravedlivém sdílení dat
 6
 v ekonomice založené na datech, ale budou jejich jádrem. V této souvislosti nesmějí být opomenuty žádné podniky. Transformace podniků bude záviset na jejich schopnosti rychle a plošně zavést nové digitální technologie, a to i v ekosystémech odvětví a služeb, které nyní zaostávají. To je důležité zejména v případě malých podniků, které tvoří páteř evropského hospodářství. Proto by do roku 2030 přinejmenším 75 % evropských podniků mělo využívat cloudové služby, data velkého objemu a umělou inteligenci a více než 90 % evropských malých a středních podniků by mělo dosáhnout alespoň základní úrovně digitální intenzity. Zvláštní pozornost je třeba věnovat špičkovým a průlomovým inovacím zaměřeným na zdvojnásobení počtu tzv. jednorožců v Evropě do roku 2030, a to prostřednictvím zvýšení počtu inovativních a rozvíjejících se podniků a zlepšením jejich přístupu k financování.
 V neposlední řadě pak musí být demokratický život a veřejné služby do roku 2030 plně dostupné pro každého a každý musí mít možnost využívat výhod špičkového digitálního prostředí nabízejícího snadno ovladatelné, efektivní a individualizované služby a nástroje s vysokými standardy v oblasti bezpečnosti a ochrany soukromí. Novým způsobem budování digitálních veřejných služeb je státní správa jako platforma
 7
 . Cílem je, aby do roku 2030 byly evropským občanům a podnikům dostupné všechny klíčové veřejné služby, poskytované online, aby všichni evropští občané měli přístup ke zdravotní dokumentaci (e-dokumentaci) a aby 80 % občanů používalo řešení v oblasti digitální identity
 8
 .
 Dosažení těchto cílů vyžaduje společné úsilí všech členských států a na úrovni Unie, v případě potřeby se společnými investicemi. Může k tomu dojít pouze harmonickým, inkluzivním a udržitelným způsobem, prostřednictvím cílevědomě koordinované konvergence na úrovni Unie. To je cílem nového systému správy a řízení, který stanoví program „Cesta k digitální dekádě“.
 Tento systém zahrnuje monitorování a podávání zpráv o digitálním pokroku, jež budou předmětem každoroční „zprávy o stavu digitální dekády“, předkládané Parlamentu a Radě. Komise by při této příležitosti sdílela s Radou a Parlamentem své strategické hodnocení digitální transformace EU a doporučovala členským státům kroky a opatření nebo diskutovala o společných závazcích přijatých Komisí a členskými státy.
 Uskutečnění evropské vize pro digitální dekádu si vyžádá digitální kapacity ve čtyřech oblastech digitálního kompasu, které lze zrealizovat pouze tehdy, když členské státy a EU spojí své zdroje. K tomu, aby se průmysl stal průkopníkem inovací a mohl konkurovat v celosvětovém měřítku a aby Unie posílila svou digitální svrchovanost, jsou nezbytné investice do projektů pro více zemí, které mají nezbytný rozsah a dosahují kritického množství finančních prostředků. Výzvou však je usnadnit koordinaci a zajistit účinné a rychlé procesy, mimo jiné „pomocí vhodných přístupů zaměřených na podporu projektů pro více zemí“, jak k tomu vyzývá Evropská rada, s cílem motivovat členské státy k tomu, aby své silné stránky spojily dohromady. Některé nástroje již existují, avšak EU kromě oblasti výzkumu nemá


text:
dostatečný soubor nástrojů umožňující kombinovat financování z členských zemí, rozpočtu EU a soukromých investic za účelem zavádění a provozování infrastruktur a služeb společného zájmu.
 Program „Cesta k digitální dekádě“ za tímto účelem hodlá podporovat a koordinovat zavádění a provádění projektů pro více zemí. Poskytuje právní strukturu, jež umožní rychlé a flexibilní zavádění a provádění projektů spolufinancovaných několika členskými zeměmi, Komisí, skupinou EIB, veřejnými a soukromými investory a jinými soukromými subjekty, zejména za účelem zavádění rozsáhlých digitálních infrastruktur a/nebo služeb napříč zeměmi při současném zajištění toho, že zůstanou otevřeny všem členským státům a stranám, které o ně projeví zájem.
 Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Tento politický program „Cesta k digitální dekádě“ doplňuje, naplňuje a uskutečňuje vizi, cíle a opatření plánované ve sdělení o digitálním kompasu a má za cíl upevnit a zajistit, že budou účinně prováděna opatření stanovená ve strategii formování digitální budoucnosti Evropy z roku 2019
 9
 . Tento návrh je rovněž v souladu se sdělením Komise aktualizujícím novou průmyslovou strategii z roku 2020
 10
 , které určuje oblasti strategických závislostí, jež by mohly vést ke zranitelnosti, jako jsou nedostatky v zásobování nebo kybernetická bezpečnostní rizika. Tento návrh je také v souladu s cíli Observatoře EU pro kritické technologie, která má pomoci zjistit současné i možné budoucí strategické digitální závislosti Unie a přispět k posilování její digitální suverenity.
 Soulad s ostatními politikami Unie
 Toto rozhodnutí též navazuje na stávající návrhy politik (např. akt o správě dat
 11
 , akt o digitálních službách
 12
 , akt o digitálních trzích
 13
 a politik, jež tvoří součást strategie kybernetické bezpečnosti
 14
 ) a na rozpočtové nástroje Unie (např. programy soudržnosti, Nástroj technické soudržnosti, program Digitální Evropa
 15
 , Horizont Evropa
 16
 a InvestEU
 17
 ) a na vyčlenění nejméně 20 % na digitální transformaci z Nástroje pro oživení a odolnost
 18
 . Tento návrh je rovněž v souladu se strategií bezpečnostní unie
 19
 , agendou dovedností EU, akčním plánem digitálního vzdělávání
 20
 a navazuje na zprávu o strategickém výhledu 2021
 21
 , která tvoří základ vedoucího postavení EU ve světě na cestě do roku 2050.
 Tento návrh je rovněž v souladu s iniciativami, které předložila Komise v rámci balíčku Zelené dohody
 22
 .
 Politický program „Cesta k digitální dekádě“ se týká pouze členských států EU, avšak souběžně s ním bude pokračovat spolupráce s třetími zeměmi, jak je rovněž uvedeno ve sdělení o digitálním kompasu. Příslušné aspekty politického programu „Cesta k digitální dekádě“ bude rovněž řešit a bude jimi inspirována zejména spolupráce s partnerskými zeměmi evropského sousedství a programu rozšíření, která v příslušných případech připraví podmínky pro plné začlenění.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 Právní základ
 Právním základem tohoto rozhodnutí je čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“).
 Ustanovení čl. 173 odst. 3 SFEU stanoví, že Parlament a Rada mohou řádným legislativním postupem a po konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem rozhodnout o zvláštních opatřeních na podporu kroků, které podnikají členské státy, aby se zajistilo, že budou vytvářeny podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost průmyslu Unie. Tento


text:
právní základ je vhodný s ohledem na to, že cílem tohoto rozhodnutí je urychlit digitální transformaci průmyslu EU, posílit digitální suverenitu, podpořit průmyslové kapacity, usnadnit rozvoj inovativních začínajících podniků a malých a středních podniků a podporovat nové investice do inovací, výzkumu a technologického rozvoje.
 V této souvislosti je zvlášť důležité, že nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost stanoví reformy a investice do digitálních technologií, infrastruktury, dovedností a procesů s cílem zlepšit globální konkurenceschopnost Unie a napomoci tomu, aby byla odolnější, inovativnější a méně závislá, diverzifikací klíčových dodavatelských řetězců. Reformy a investice by měly podporovat zejména digitalizaci služeb, rozvoj digitální a datové infrastruktury, klastrů a center pro digitální inovace a otevřená digitální řešení. Digitální transformace by měla také podněcovat digitalizaci malých a středních podniků. Investice do digitálních technologií by měly dodržovat zásadu interoperability a energetické účinnosti a splňovat požadavky na ochranu osobních údajů, umožňovat účast malých a středních podniků a začínajících podniků a podporovat využívání řešení s otevřeným zdrojovým kódem.
 Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Iniciativa se týká oblasti sdílené pravomoci, v níž by měly být řešeny příslušné přeshraniční a nadnárodní problémy.
 Digitální transformace se týká všech oblastí politiky a vyžaduje společný postup různých zúčastněných stran a zapojení členských států, a to i přes hranice. Problémy při dosahování záměrů a cílů budou vyžadovat rychlou a koordinovanou reakci na úrovni EU. Přihlášení ke společným zásadám a cílům, sdružování zdrojů, budování kapacit a jejich rozsáhlé zavádění v Unii může posílit celé hospodářství EU a umožnit Unii konkurovat v celosvětovém měřítku a formovat světovou digitální transformaci zakotvenou v evropských základních hodnotách a právech. Bez investic a zavádění technologií a bez rozvoje digitálních dovedností občanů s cílem posílit jejich postavení, aby mohli plně využívat výhod digitálních technologií, by mohla být omezena schopnost EU zvládat naléhavé výzvy v oblasti klimatu a další udržitelnosti.
 Opatření na úrovni EU je jednoznačně nejlepším prostředkem, jak přivést evropské aktéry k dosažení společných vizí a cílů a přijetí společných technologických plánů, které se stanou základem pro celosvětové standardy a normy. Je klíčem k dosažení úspor z rozsahu a sortimentu a také kritického množství nezbytného pro špičkové kapacity, což omezí (pokud nezamezí) roztříštěnost úsilí v EU a neoptimální řešení jednotlivých členských států.
 Očekává se, že tato nová forma správy a řízení, prostřednictvím rámce pro podávání zpráv a funkčního mechanismu monitorování a spolupráce mezi členskými státy a Komisí, přinese členským státům a zúčastněným stranám větší hospodářské, sociální a environmentální výhody. Účinný mechanismus monitorování a spolupráce pomůže zajistit, aby EU a její členské státy společně dosáhly cílů digitální dekády a nacházely koordinovaná a účinná řešení společných výzev cenově dostupným způsobem. Rozsáhlá činnost v oblasti podávání zpráv zajistí transparentnost pro všechny zúčastněné strany. To je zcela nezbytné vzhledem k značné investiční náročnosti digitální transformace v příštím desetiletí.
 Proporcionalita
 Tento návrh navazuje na stávající politické iniciativy a právní rámce a je přiměřený k dosažení svých cílů. Zaprvé, tento politický program doplňuje sdělení o digitálním kompasu, které oznámilo jeho přípravu a je Evropskou radou plně podporováno.
 Navíc nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení jeho


text:
cílů, neboť stanoví nový mechanismus strukturované a transparentní spolupráce mezi členskými státy a Komisí, který by měl vést k tomu, že na úrovni členských států a na úrovni Unie budou zaváděny dohodnuté politiky, opatření a kroky. Tento návrh dále stanoví, že Komise může členským státům doporučovat politiky, opatření a kroky, které je třeba přijmout na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni, a to zejména těm členským státům, kde je pokrok směrem k dosažení stanovených cílů nedostatečný nebo kde byly na základě zprávy o stavu digitální dekády a následného procesu spolupráce zjištěny nedostatky. Neprovede-li členský stát ve svém národním strategickém plánu pro digitální dekádu úpravy při zohlednění politik, opatření a kroků doporučených Komisí, nebo pokud jeho odůvodnění, proč tak neučinil, bude považováno za nedostatečné, může Komise přijmout doporučení včetně konkrétní analýzy toho, jak by toto nesplnění mohly ovlivnit dosažení obecných cílů a digitálních cílů na úrovni Unie. Členské státy by měly taková doporučení v maximální možné míře zohledňovat, a pokud se rozhodnou, že některé doporučení nebo jeho podstatnou část neprovedou, měly by uvést důvody a toto odůvodnění zveřejnit.
 Volba nástroje
 Sdělení o digitálním kompasu obsahuje odkaz na digitální kompas ve formě programu digitální politiky, který bude přijat Evropským parlamentem a Radou „řádným legislativním postupem“.
 Vzhledem k tomu, že politický program „Cesta k digitální dekádě“ je určen hlavně členským státům a stanoví mechanismus spolupráce mezi Komisí a členskými státy, nejvhodnějším právním nástrojem je rozhodnutí. Rozhodnutí zajistí závazný mechanismus monitorování a spolupráce zahrnující Komisi a členské státy s cílem podpořit a dosáhnout orientační cíle EU, které jsou v rozhodnutí stanoveny. Rozhodnutí vytváří okamžitý přímý účinek vůči těm, komu je určeno.
 Proto se navrhuje přijmout politický program „Cesta k digitální dekádě“ ve formě rozhodnutí na základě čl. 288 odst. 4 SFEU. Takové rozhodnutí je závazné v celém rozsahu a vymezuje ty, kterým je určeno, a je závazné pouze pro ně.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Konzultace se zúčastněnými stranami
 Komise vyzvala zúčastněné strany a občany, aby se vyjádřili k účelu a oblasti působnosti politického programu a ke konkrétním opatřením v rámci programu, a vzala v úvahu obdrženou zpětnou vazbu. Komise plán zveřejnila
 23
 po dobu čtyř týdnů (od 24. června do 22. července 2021) určenou pro připomínkování. Kromě toho Komise zahájila šestitýdenní cílenou veřejnou konzultaci
 24
 (od 22. června do 3. srpna 2021) s cílem umožnit všem zainteresovaným zúčastněným stranám, aby se vyjádřily, a změřit a vyvolat podporu více zúčastněných stran pro vypracování politického programu. Byl rovněž vytvořen prostor na platformě Futurium
 25
 za účelem komunikace se zúčastněnými stranami o konkrétních otázkách. S cílem zajistit co možná nejširší zapojení všech příslušných zúčastněných stran, včetně zástupců průmyslu, společnosti, Evropského parlamentu a členských států, Komise rovněž uspořádala akci na vysoké úrovni (digitální shromáždění dne 1. června), zapojila se do interinstitucionální diskuse se spolunormotvůrci (Evropským parlamentem a Radou) a provedla konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem a Evropským výborem regionů.
 Konzultované zúčastněné strany iniciativu Komise a její záměr uskutečnit digitální ambici EU v rámci konkrétního mechanismu monitorování a podávání zpráv


text:
celkově podpořily. Podporují, aby Komise učinila další krok, kterým se stanoví zvláštní mechanismus monitorování a spolupráce za účelem organizace spolupráce mezi orgány Unie a členskými státy. Stávající struktury, monitorování a podávání zpráv by měly být sladěny a posíleny na úrovni EU, a strukturovaná spolupráce, sledování pokroku a podávání zpráv na úrovni Unie by proto společné vizi Evropy připravené na digitální věk přidaly značnou hodnotu.
 Mnozí respondenti zdůraznili, že úspěch digitální transformace je úzce spojen s technologiemi identifikovanými v digitálním kompasu. Zvolené hlavní oblasti jsou relevantní, dobře vyvážené a dostatečně konkrétní. Mají za to, že připravovaný politický program zavede nový mechanismus monitorování a spolupráce, který zajistí úzkou spolupráci a účinnou koordinaci mezi Komisí a členskými státy. Tento strategický přístup má zásadní význam pro vytváření vhodných vazeb mezi členskými státy na politické a odborné úrovni v zájmu úspěšného provádění nadnárodních projektů. Kromě otázky cílů jsou respondenti toho názoru, že členské státy a Komise by měly dělat více, pokud jde o stimulaci a koordinaci investic na úrovni EU zaměřených na několik priorit, jež vyplývají ze širší digitální agendy EU. K zajištění úplné a úspěšné digitální transformace v EU a ve prospěch evropských občanů, podniků a veřejné správy je zapotřebí komplexní a přizpůsobený regulační rámec. Ten dodá soukromým a veřejným aktérům nezbytnou viditelnost a bezpečnost při nasazení pák pro dosažení společných digitálních cílů EU do roku 2030. Za prioritní krok, jenž umožní urychlit pokrok k dosažení cílů digitální dekády, mnozí respondenti považují podporu výměny v oblasti spolupráce a sdílení osvědčených postupů mezi členskými státy.
 Někteří respondenti rovněž zdůraznili, že do popředí by měl být postaven přínos pro společenské cíle vyššího řádu, což zajistí, aby byl pravidelně hodnocen dopad digitální transformace na cíle ve společenské oblasti, neboť důležitá je i kvalita a směr digitálního růstu, které je třeba zajistit prostřednictvím strategických priorit a zásad, jež budou používány vedle kvantitativních ukazatelů. Mnozí kladli důraz na to, že při digitální transformaci je důležité brát v úvahu a lépe posuzovat dopady digitalizace na životní prostředí a tyto dopady omezovat, a současně zajistit, aby digitální technologie podporovaly zelenou transformaci.
 Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Komise využila solidní a rozsáhlý soubor důkazů na podporu přístupu, který byl navržen ve sdělení o digitálním kompasu a je konkretizován prostřednictvím tohoto politického programu „Cesta k digitální dekádě“.
 Pokud jde o cíle a ukazatele, politický program vychází zejména z posíleného
 indexu digitální ekonomiky a společnosti (DESI)
 , což je složený index, který sleduje digitální výkonnost Evropy a sleduje vývoj členských států EU v oblasti digitální konkurenceschopnosti, včetně analýzy digitálních politik jednotlivých zemí. Do procesu sběru příslušných dat přispívají také klíčové studie, které pro index DESI shromažďují data o širokopásmovém pokrytí a cenách, referenční srovnávání prostřednictvím elektronické veřejné správy a průzkumy mezi podniky. Ucelený obrázek o digitální zranitelnosti a digitálních schopnostech EU, také ve spojení s jinými rozměry odolnosti (zeleným, sociálním a hospodářským a geopolitickým), poskytují digitální přehledy odolnosti
 26
 .
 Vedle mnoha dalších studií, na které se odkazuje ve sdělení, studie zveřejněná společností McKinsey v září 2020
 27
 předkládá aktuální a hloubkovou analýzu


text:
budoucích výzev pro EU spojených s digitální transformací a kroků, které je nutné učinit za účelem jejího co nejlepšího využití.
 Posouzení dopadů
 Na základě pokynů v souboru nástrojů pro zlepšování právní úpravy Komise nepovažovala posouzení dopadů za nezbytné a místo toho poskytla pracovní dokument útvarů Komise, který je připojen k návrhu tohoto rozhodnutí. Sdělení „Digitální kompas 2030: Evropské pojetí digitální dekády“, které bylo Evropskou radou schváleno, již popsalo podrobný mechanismus monitorování a spolupráce, na který návrh rozhodnutí úzce navazuje. Jelikož řada prvků byla ve sdělení pevně stanovena (např. cíle, mechanismus monitorování a spolupráce, rámec pro provádění projektů pro více zemí), zůstal velmi omezený manévrovací prostor, pokud jde o možnosti politik, jejichž analýza tvoří základ posouzení dopadů.
 V souladu se sdělením uvádí navrhované rozhodnutí společné digitální cíle ve čtyřech hlavních oblastech, které přetlumočí ambici EU – mít do roku 2030 úspěšně digitalizovanou Unii – do konkrétních společných cílů. Navrhované rozhodnutí pouze stanoví, jak budou cíle měřeny. Nová forma správy a řízení prostřednictvím mechanismu monitorování a spolupráce navazuje zejména na již existující index DESI, složený index sledující digitální výkonnost EU, který bude posílen, aby zohledňoval nové cíle. Navrhované rozhodnutí stanoví mechanismus monitorování a spolupráce, jehož cílem je umožnit sledování pokroku na cestě k dosažení cílů, avšak možná konkrétní opatření, která v důsledku sledování doporučena, budou pouze výsledkem iterativního a kooperativního procesu mezi Komisí a členskými státy, který se uskuteční následně, ve formě doporučených opatření. Vzhledem k tomu, že konkrétní opatření bude možné určit teprve po zavedení mechanismu monitorování a spolupráce, a zejména jako výsledek procesu sledování, přesný dopad programu v tomto konkrétním prvku není možné určit předem.
 Jelikož důležitým faktorem pokroku na cestě ke splnění cílů digitální dekády, a zejména pro dosažení bezpečné, výkonné a udržitelné infrastruktury, je spektrum, měly by členské státy ve svých zprávách rovněž informovat o jimi přijatých a budoucích politikách a opatřeních týkajících se dostupnosti a možnosti využití rádiového spektra pro stávající uživatele a pro potenciální investory a provozovatele. Komise by mohla poskytovat pokyny, jak nejlépe takové politiky a opatření zorganizovat, aby splňovaly obecné cíle a digitální cíle tohoto rozhodnutí. Tím není dotčena možnost, aby Komise navrhla nové strategické směry nebo mechanismy politiky spektra podle čl. 4 odst. 4 směrnice (EU) 2018/1972 ze dne 11. prosince 2018.
 Politický program „Cesta k digitální dekádě“ též předpokládá mechanismus pro právní strukturu, jež umožňuje rychlou a flexibilní tvorbu a provádění projektů pro více zemí, zejména pro zavádění rozsáhlých digitálních infrastruktur a/nebo služeb v různých zemích. Spojení finančních prostředků z centrálně řízeného programu Unie se zdroji vloženými členskými státy by mělo být možné a mělo by za určitých podmínek zahrnovat příspěvky z Nástroje pro oživení a odolnost, jak je vysvětleno v části 3 pokynů Komise členským státům o plánech pro oživení a odolnost
 28
 . Právní struktura stanoví standardní ustanovení upravující běžné záležitosti, jako jsou správa a řízení projektu, odpovědnost, vlastnictví a správa dat, jakož i sdružování finančních prostředků z více zdrojů, což může zahrnovat mimo jiné přímo a nepřímo řízené programy Unie, příspěvky členských států a soukromé financování. To vytvoří možnost


text:
provádění projektů pro více zemí a tento mechanismus bude i nadále pro členské státy dobrovolný. Přesné podrobnosti týkající se financování a provádění konkrétních projektů a účasti na nich a týkající se konkrétní oblastí nebudou v tomto politickém programu stanoveny. Budou k dispozici až v příštích letech a budou záviset na podpoře ze strany členských států.
 Jak je z výše uvedeného zjevné, návrh nestanoví konkrétní zásadní politické volby, nýbrž spíše metodický rámec a rámec pro správu a řízení, který je neutrální z hlediska budoucích konkrétních opatření, jež na něm budou založena. Podrobnosti týkající se dopadů navrhovaného rámce budou záviset na jeho budoucím provádění (a tedy jeho uplatňování v praxi) na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni. Na základě výše uvedených skutečností Komise konsolidovala existující důkazy v pracovním dokumentu útvarů Komise, který je k návrhu připojen. Pokud jde konkrétně o projekty pro více zemí, z pracovního dokumentu útvarů Komise za prvé vyplývá, že pro urychlení provádění těchto projektů je nezbytný procesní rámec, a za druhé, že je nezbytné poskytnout členským státům možnost provádět projekty pro více zemí prostřednictvím nového nástroje, který lze použít, pokud pro daný projekt pro více zemí nejsou vhodné žádné stávající nástroje. Tento nový nástroj, konsorcium evropské digitální infrastruktury (EDIC), nezahrnuje aktuální zřízení nové instituce Unie a není zaměřen na jeden konkrétní projekt pro více zemí, ale řeší mezeru v souboru nástrojů EU, aby bylo možné kombinovat finanční prostředky členských států, z rozpočtu EU a ze soukromých investic pro účely zavádění a provozování infrastruktur a služeb společného zájmu mimo oblast výzkumu.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. Konkrétně, nové úkoly Komise vyplývající z její úlohy akcelerátora projektů pro více zemí budou plněny s použitím zdrojů, které by byly jinak vynaloženy na poskytování ad hoc podpory na projekty členských států v oblastech, jež pokrývají projekty pro více zemí. Sdružením těchto rozptýlených zdrojů bude dosaženo větší efektivity bez dodatečných nákladů pro rozpočet EU.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 Prováděcí plány a opatření v oblasti monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Sledování provádění, hodnocení a podávání zpráv je podrobněji uvedeno níže, v popisu konkrétních ustanovení. V zásadě bude Komise každoročně podávat zprávu o pokroku programu „Cesta k digitální dekádě“ Evropskému parlamentu a Radě prostřednictvím „zprávy o stavu digitální dekády“. Tato zpráva uvede v činnost mechanismus monitorování a spolupráce mezi Komisí a členskými státy, který je podrobněji popsán níže, v popisu konkrétních ustanovení.
 Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 Předmět a oblast působnosti rozhodnutí jsou stanoveny v článku 1, který stanoví politický program „Cesta k digitální dekádě“ včetně příslušného mechanismu monitorování a spolupráce. Článek 2 popisuje obecné cíle rozhodnutí, jimiž jsou prosazování bezpečného a otevřeného digitálního prostředí orientovaného na člověka; posilování kolektivní odolnosti členských států; zajištění bezpečné a dostupné digitální infrastruktury; podpora zavádění a využívání digitálních kapacit; zajištění dostupnosti demokratického života a online veřejných služeb; zajištění toho, aby digitální infrastruktury byly udržitelnější, energeticky účinnější a účinněji využívaly zdroje, a rovněž zajištění toho, aby byly zohledněny všechny stávající politiky, které jsou důležité pro dosažení digitálních cílů, a plně tak přispívaly k digitální transformaci.
 Článek 3 obsahuje