text:
(3)Partnerství v rámci veřejného sektoru by se měla zaměřit na rozvíjení těsnější součinnosti a předcházení zbytečnému zdvojování unijních, mezinárodních, vnitrostátních a regionálních výzkumných programů a měla by důsledně dodržovat obecné zásady programu Horizont 2020, zejména pokud jde o otevřenost a transparentnost.
 (4)Nařízení (EU) č. 1291/2013 identifikuje „opatření v oblasti klimatu, životní prostředí, účinné využívání zdrojů a surovin“ a „zajišťování potravin, udržitelné zemědělství a lesnictví, mořský a námořní výzkum a výzkum vnitrozemských vod a biohospodářství“ jako dvě prioritní společenské výzvy, které je třeba řešit podporou investic do výzkumu a inovací. Mimoto nařízení (EU) č. 1291/2013 uznává, že činnosti v oblasti výzkumu a vývoje zaměřené na řešení tyto problémy by vzhledem k nadnárodní a celosvětové povaze klimatu a životního prostředí, jejich rozsahu a složitosti a k mezinárodnímu rozměru dodavatelského řetězce surovin měly být prováděny na úrovni Unie a vyšších úrovních.
 (5)Nařízení (EU) č. 1291/2013 uznává, že pro účinné řešení společných výzev je nezbytná mezinárodní spolupráce se třetími zeměmi. Mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu a inovací je klíčovým aspektem globálních závazků Unie a hraje významnou úlohu v partnerství Unie se sousedními zeměmi. Tato spolupráce se řídí přístupem použitým v evropské politice sousedství s cílem diferencovat úroveň spolupráce s každou zemí v sousedství na základě jejího závazku vůči Unii.
 (6)Ve sdělení ze dne 7. června 2016 o stanovení nového rámce pro partnerství se třetími zeměmi na základě Evropského programu pro migraci Komise zdůraznila potřebu využít veškeré politiky, včetně politiky v oblasti výzkumu a inovací, k řešení hlavních příčin migrace pomocí nového modelu spolupráce, který zahrnuje soukromé investory, lépe využívá omezené rozpočtové zdroje a zaměřuje se na malé a střední podniky (MSP) a udržitelnou infrastrukturu.
 (7)Dne 23. prosince 2014 skupina 19 zemí oblasti Středomoří předložila Komisi návrh na iniciativu společného programu „Partnerství pro výzkum a inovace v oblasti Středomoří“ (PRIMA). Čtrnáct z těchto zemí se dohodlo, že budou iniciativu PRIMA společně realizovat a zavázaly se poskytnout finanční příspěvek: Kypr, Česká republika, Francie, Řecko, Itálie, Lucembursko, Malta, Portugalsko a Španělsko, členské státy Unie; Izrael a Tunisko, třetí země přidružené k programu Horizont 2020; Egypt, Libanon a Maroko, třetí země, které nejsou přidružené k programu Horizont 2020.
 (8)Cílem programu PRIMA je provádění společného programu pro vývoj a přijetí inovativních a integrovaných řešení vedoucích k větší účinnosti, bezpečnosti, zabezpečení a udržitelnosti výroby potravin a zásobování vodou v oblasti Středomoří. Program PRIMA by měl přispět k dosažení nedávno dohodnutých cílů v oblasti udržitelného rozvoje a připravované evropské strategie pro udržitelný rozvoj.
 (9)K zajištění účasti třetích zemí, které nejsou přidruženy k programu Horizont 2020, v programu PRIMA, totiž Egypta, Libanonu a Maroka, by se měly vyžadovat mezinárodní dohody mezi Unií a těmito třetími zeměmi, aby na ně byl rozšířen právní režim stanovený tímto rozhodnutím.
 (10)V souladu s cíli programu Horizont 2020 by měl mít právo účastnit se programu PRIMA jakýkoli jiný členský stát nebo třetí země přidružená k programu Horizont 2020, pokud se zaváže, že bude přispívat k financování programu PRIMA.
 (11)K dosažení cílů programu PRIMA by měla být možná účast jakékoli jiné třetí země, která není přidružená k programu


text:
Horizont 2020, zejména země jižního Středomoří, pokud se zaváže, že bude přispívat k financování programu PRIMA a pokud PRIMA-IS její účast schválí. Její účast by měla být také umožněna na základě příslušných mezinárodních dohod mezi těmito třetími zeměmi a Unií.
 (12)K zajištění společné realizace programu PRIMA by měla být zřízena prováděcí struktura („PRIMA-IS“). PRIMA-IS by měla být příjemcem finančních příspěvků Unie a měla by zajistit účinnou realizaci programu PRIMA.
 (13)Finanční příspěvek Unie by měl být podmíněn formálními závazky zúčastněných států přispívat k financování programu PRIMA a splněním těchto závazků v souladu s podmínkami tohoto rozhodnutí. Zúčastněným státům by měla být poskytnuta flexibilita, aby volitelně mohly finančně přispívat do PRIMA-IS s ohledem na financování nepřímých akcí, a tak dosáhnout vysokého stupně finanční integrace. Mimoto by zúčastněné státy měly přispívat finančními prostředky nebo věcným plněním k aktivitám prováděným bez příspěvku od Unie. Mělo by být jasně definováno období, během něhož mají zúčastněné země poskytovat svůj příspěvek.
 (14)Měl by být stanoven strop pro příspěvek Unie do programu PRIMA z financování programu Horizont 2020. V rámci tohoto stropu by měl příspěvek Unie odpovídat příspěvku zúčastněných států na program PRIMA, aby bylo dosaženo vysokého pákového efektu a zajištěna větší integrace programů zúčastněných států. Mělo by být možné používat omezenou část příspěvku od Unie na pokrytí administrativních nákladů struktury PRIMA-IS.
 (15)S cílem zabránit vleklé realizaci programu PRIMA by měla být stanovena lhůta k zahájení posledních činností, včetně poslední výzvy k předkládání návrhů.
 (16)Činnosti programu PRIMA by měly být v souladu s cíli a výzkumnými a inovačními prioritami stanovenými v programu Horizont 2020, jakož i s obecnými zásadami a podmínkami, jež jsou vymezeny v článku 26 nařízení (EU) č. 1291/2013. Program PRIMA by měl při klasifikaci technologického výzkumu, produktového vývoje a demonstračních činností zohlednit také definice OECD, pokud jde o úroveň technologické připravenosti.
 (17)K dosažení cílů programu PRIMA by PRIMA-IS měla finanční podporu poskytovat především v podobě grantů účastníkům akcí financovaných PRIMA-IS. Tyto akce by měly být vybrány na základě otevřených a konkurenčních výzev k předkládání návrhů v rámci odpovědnosti programu PRIMA-IS.
 (18)Výzvy k podávání návrhů řízené PRIMA-IS by měly být zveřejněny rovněž na jednotném portálu pro účastníky a dále i prostřednictvím jiných elektronických prostředků programu Horizont 2020 k šíření informací, spravovaných Komisí.
 (19)Finanční příspěvek Unie by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s pravidly nepřímého řízení stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012
 5
 a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012
 6
 .
 (20)Za účelem ochrany finančních zájmů Unie by měla mít Komise právo snížit, pozastavit nebo ukončit poskytování finančního příspěvku od Unie, bude-li program PRIMA realizován nepřiměřeně, částečně nebo opožděně, nebo nebudou-li zúčastněné státy přispívat na jeho financování nebo budou-li na ně přispívat částečně či opožděně.
 (21)Účast na nepřímých akcích financovaných PRIMA-IS podléhá nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013
 7
 . Kvůli zvláštním provozním potřebám programu PRIMA je však nezbytné stanovit odchylky v souladu s čl. 1 odst. 3 zmíněného nařízení.
 (22)Odchylky od čl. 9 odst. 1 písm. b) a od

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) č. 1290/2013 jsou nezbytné, aby bylo možné zohlednit specifika vyplývající ze zeměpisného rozsahu programu PRIMA další úpravou minimálních podmínek způsobilosti pro účast v nepřímých akcích. S cílem zajistit vyváženou účast na nepřímých akcích v severojižní konfiguraci by měly minimální počet účastníků tvořit tři právní subjekty usazené ve třech různých zúčastněných zemích, z nichž jeden je usazen v členském státě nebo zemi přidružené k programu Horizont 2020 a jeden je usazen ve třetí zemi, která je nebo není přidružena k programu Horizont 2020 – což je odchylka od čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1290/2013. Odchylka od čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) č. 1290/2013 je nezbytná k zajištění toho, aby minimální podmínky způsobilosti pro účast v nepřímých akcích nebyly diskriminační pro subjekty usazené ve třetích zemích, které se účastní programu PRIMA jako zúčastněné státy. K zajištění toho, že podmínky financování nebudou diskriminační pro subjekty usazené ve třetích zemích, které se účastní programu PRIMA jako zúčastněné státy, by mělo být stanoveno, že právní subjekty usazené ve zúčastněných státech jsou způsobilé pro financování vedle subjektů uvedených v čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 1290/2013. Odchylky od článku 12 nařízení (EU) č. 1290/2013 jsou nezbytné proto, aby bylo umožněno rozšíření spolupráce prostřednictvím společných výzev vydaných PRIMA-IS s jinými právními subjekty, než jsou třetí země a mezinárodní organizace.
 (23)V zájmu zjednodušení by měla být pro všechny strany snížena administrativní zátěž. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Během auditů by měly být případně zohledňovány konkrétní aspekty vnitrostátních programů.
 (24)Audity u příjemců finančních prostředků Unie poskytnutých podle tohoto rozhodnutí by měly zajistit snížení administrativní zátěže v souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013.
 (25)Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
 (26)Komise by měla provádět průběžné hodnocení, zejména za účelem posouzení kvality a účinnosti programu PRIMA a pokroku při plnění stanovených cílů, a závěrečné hodnocení a měla by vypracovat zprávy o těchto hodnoceních.
 (27)Na žádost Komise by PRIMA-IS a zúčastněné státy měly Komisi poskytnout informace, které potřebuje za účelem jejich zahrnutí do zpráv o hodnocení programu PRIMA.
 (28)Cílem tohoto rozhodnutí je posílit integraci a soulad výzkumných a inovačních systémů a aktivit v zemích Středomoří v oblasti zásobování vodou a potravinových systémů. Rozsah výzkumu a inovací potřebný k řešení výzev v oblasti Středomoří je obrovský kvůli systémovému charakteru hlavních problémů. Rozsah výzkumu a inovací je komplexní, víceoborový a vyžaduje přeshraniční přístup orientovaný na více aktérů. Společný přístup s širokou řadou zúčastněných států může pomoci zvýšit požadovaný rozsah a dosah sdružováním finančních a intelektuálních zdrojů. Jelikož tohoto cíle může být proto lépe dosaženo na úrovni Unie začleněním vnitrostátního úsilí do jednotného přístupu Unie, spojením roztříštěných vnitrostátních výzkumných programů, poskytnutím pomoci při navrhování společných strategií v oblasti výzkumu a financování, které přesahují hranice států, a dosažením potřebného kritického


text:
počtu účastníků a objemu investic, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.
 (29)Unie by se proto měla zúčastnit programu PRIMA,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Účast na programu PRIMA
 1.Unie se účastní Partnerství pro výzkum a inovace v oblasti Středomoří („PRIMA“), realizovaného společně [Kyprem, Českou republikou, Francií, Řeckem, Izraelem, Itálií, Lucemburskem, Maltou, Portugalskem, Španělskem a Tuniskem] („zúčastněné státy“) v souladu s podmínkami stanovenými v tomto rozhodnutí.
 2.Egypt, Libanon a Maroko se stanou zúčastněnými státy s výhradou uzavření mezinárodních dohod s Unií, v nichž budou stanoveny podmínky jejich účasti na programu PRIMA.
 3.Programu PRIMA se může účastnit jakýkoli jiný členský stát a jakákoli jiná země přidružená k programu Horizont 2020, než ty uvedené v odstavci 1, pokud splní podmínku stanovenou v čl. 4 odst. 1 písm. c) tohoto rozhodnutí. Splní-li tuto podmínku, považuje se taková země pro účely tohoto rozhodnutí za zúčastněný stát.
 4.Programu PRIMA se může účastnit jakákoli jiná třetí země nepřidružená k programu Horizont 2020, než ty uvedené v odstavci 2, za předpokladu, že:
 a)splní podmínky stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. c) tohoto rozhodnutí;
 b)její účast na programu PRIMA schválí PRIMA-IS po přezkoumání vhodnosti její účasti k dosažení cílů programu a
 c)uzavře mezinárodní dohodu s Unií, v níž budou stanoveny podmínky její účasti na programu PRIMA.
 Jestliže určitá země splní požadavky stanovené v prvním pododstavci, považuje se pro účely tohoto rozhodnutí za zúčastněný stát.
 Článek 2
 Cíle programu PRIMA
 1.Obecným cílem programu PRIMA je vyvinout plně vyzkoušená a demonstrovaná společná inovativní řešení zásobování vodou a potravinových systémů ve středomořském regionu, zajistit, aby byla odolnější vůči změně klimatu, účinnější, nákladově efektivnější a udržitelnější a aby přispívala k řešení problémů v oblasti výživy, zdraví, blahobytu a migrace už na jejich začátku.
 2.V zájmu přispění k obecnému cíli splní program PRIMA tyto specifické cíle:
 i)formulace stabilního, dlouhodobého, společného strategického plánu v oblasti zásobování vodou a potravinových systémů;
 ii)orientování všech vnitrostátních programů v oblasti výzkumu a inovací na realizaci strategického plánu;
 iii)strukturované zapojení všech příslušných aktérů ve veřejném i soukromém sektoru do realizace strategického plánu sdružením znalostí a finančních zdrojů k dosažení nezbytného kritického množství;
 iv)posílení financování a realizačních schopností všech zapojených účastníků.
 Článek 3
 Finanční příspěvek Unie na program PRIMA
 1.Maximální finanční příspěvek Unie, včetně prostředků ESVO, na program PRIMA činí 200 000 000 EUR s cílem dosáhnout výše příspěvků zúčastněných států.
 2.Finanční příspěvek Unie je vyplácen z prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených příslušným částem zvláštního programu, kterým se provádí Horizont 2020, zřízeného rozhodnutím Rady 2013/743/EU
 8
 , a zejména z části II „Vedoucí postavení v průmyslu“ a části III „Společenské výzvy“, v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bod vi) a článků 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
 3.Finanční příspěvek Unie je realizační strukturou programu PRIMA („PRIMA-IS“) využíván:
 a)k financování činností uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a);
 b)k pokrytí administrativních nákladů PRIMA-IS


text:
do maximální výše 5 % finančního příspěvku Unie.
 Článek 4
 Podmínky poskytnutí finančního příspěvku Unie na program PRIMA
 1.Finanční příspěvek Unie je podmíněn tím, že:
 a)zúčastněné státy prokáží, že program PRIMA je zřízen v souladu s podmínkami stanovenými v tomto rozhodnutí;
 b)zúčastněné státy nebo organizace určené zúčastněnými státy určí jako subjekt s právní subjektivitou, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu vi) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, strukturu PRIMA-IS. PRIMA-IS je odpovědná za účinnou realizaci programu PRIMA, za přijímání, rozdělování a monitorování finančního příspěvku Unie a případně také příspěvku zúčastněných zemí a za zajištění toho, aby byly za účelem dosažení cílů programu PRIMA prováděny veškeré nezbytné činnosti;
 c)každý zúčastněný stát se zaváže přispět na financování programu PRIMA;
 d)PRIMA-IS prokáže svou schopnost realizovat program PRIMA, včetně přijímání, rozdělování a monitorování příspěvku Unie v rámci nepřímého řízení rozpočtu Unie v souladu s články 58, 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
 e)v souladu s článkem 12 je vytvořen model řízení programu PRIMA;
 f)po schválení Komisí přijme PRIMA-IS společné zásady uvedené v čl. 6 odst. 6.
 2.Během realizace programu PRIMA je finanční příspěvek Unie rovněž podmíněn tím, že:
 a)PRIMA-IS realizuje cíle stanovené v článku 2 a činnosti uvedené v článku 6;
 b)je zachováván vhodný a účinný model řízení v souladu s článkem 12;
 c)prováděcí struktura PRIMA-IS dodržuje požadavky na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
 d)zúčastněné státy plní závazky uvedené v odst. 1 písm. c).
 3.Komise posuzuje plnění závazků přijatých zúčastněnými státy, zejména prostřednictvím prvních dvou ročních pracovních plánů programu PRIMA. Po tomto hodnocení se v souladu s článkem 9 přezkoumá maximální příspěvek od Unie uvedený v čl. 3 odst. 1.
 Článek 5
 Příspěvky zúčastněných států na program PRIMA
 1V období od data, kdy toto rozhodnutí vstoupí v platnost, do 31. prosince 2028, zúčastněné státy poskytnou nebo zajistí, aby jejich vnitrostátní financující subjekty poskytly finanční nebo věcné příspěvky ve výši alespoň 200 000 000 EUR.
 2Příspěvky od zúčastněných států nebo od jejich vnitrostátních financujících subjektů sestávají z:
 a)případných finančních příspěvků struktuře PRIMA-IS s ohledem na financování nepřímých akcí uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a);
 b)finančních nebo věcných příspěvků na realizaci činností uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. b) a
 c)finančních příspěvků do správního rozpočtu struktury PRISMA-IS, které nejsou pokryty příspěvkem Unie podle s čl. 3 odst. 3 písm. b).
 3Věcné příspěvky uvedené v tomto článku v odst. 2 písm. b) sestávají z nákladů vynaložených zúčastněnými státy prostřednictvím jejich vnitrostátních financujících subjektů při provádění činností uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. b) po odečtení případného přímého nebo nepřímého finančního příspěvku Unie na tyto náklady.
 4Pro účely ocenění věcných příspěvků uvedených v odst. 2 písm. b) se náklady stanovují v souladu s běžnými účetními postupy zúčastněných států nebo dotyčných vnitrostátních financujících subjektů, platnými účetními standardy zúčastněných států, v nichž jsou usazeny dotyčné vnitrostátní financující subjekty, a platnými mezinárodními účetními standardy / mezinárodními standardy účetního výkaznictví. Náklady ověřuje nezávislý auditor jmenovaný zúčastněnými státy nebo dotyčnými vnitrostátními financujícími subjekty. V případě


text:
jakékoli nejasnosti vyplývající z ověřování může metodu ocenění ověřit PRIMA-IS. Jestliže nejasnosti přetrvávají, může PRIMA-IS provést audit.
 5Příspěvky uvedené v odst. 2 písm. a) a b) považované za příspěvky od zúčastněných států se pro činnosti zahrnuté do prvního ročního pracovního plánu PRIMA provedou po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, a následně po přijetí následných ročních pracovních plánů strukturou PRIMA-IS.
 Článek 6
 Činnosti a realizace programu PRIMA
 1.Program PRIMA podporuje tyto činnosti:
 a) nepřímé akce ve smyslu nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č 1291/2013 financované strukturou PRIMA-IS v souladu s článkem 7, zejména v podobě grantů na základě nadnárodních otevřených a konkurenčních výzev k předkládání návrhů organizovaných strukturou PRIMA-IS, včetně:
 i) akcí v oblasti výzkumu a inovací, jakož i inovačních činností, včetně demonstrací, pilotních zařízení, testování, zavádění v předkomerční fázi se zaměřením zejména na vyšší úrovně technologické připravenosti;
 ii) koordinace a podpory akcí zaměřených na šíření znalostí a poskytování informací s cílem propagovat program PRIMA a maximalizovat jeho dopady;
 b) činnosti financované zúčastněnými státy prostřednictvím jejich vnitrostátních financujících subjektů bez příspěvku Unie, jež se v narůstající míře zabývají také vyššími úrovněmi technologické připravenosti a představují:
 i) činnosti vybrané na základě nadnárodních otevřených a konkurenčních výzev k předkládání návrhů organizovaných strukturou PRIMA-IS, řízené vnitrostátními financujícími subjekty v rámci vnitrostátních programů zúčastněných států poskytujících finanční podporu zejména formou grantů;
 ii) činnosti v rámci vnitrostátních programů zúčastněných států.
 2.Program PRIMA se provádí na základě ročních pracovních plánů, které do konce předchozího roku přijme PRIMA-IS poté, co obdrží schválení Komise. Výjimkou je roční pracovní plán programu PRIMA na rok 2018, který může být přijat do 31. března 2018. Struktura PRIMA-IS roční pracovní plán zveřejní.
 3.V rámci programu PRIMA mohou být činnosti financovány pouze v případě, že jsou uvedeny v ročním pracovním plánu tohoto programu. Roční pracovní plán programu PRIMA rozlišuje mezi činnostmi uvedenými v odst. 1 písm. a), činnostmi uvedenými ve stejném odstavci písm. b) a také administrativními náklady struktury PRIMA-IS. Stanoví odhady příslušných výdajů a rozpočtové prostředky přidělené na činnosti financované z příspěvku Unie a na činnosti financované zúčastněnými státy prostřednictvím jejich vnitrostátních financujících subjektů bez příspěvku Unie. Roční pracovní plán programu PRIMA také obsahuje odhadovanou hodnotu věcných příspěvků zúčastněných států uvedených v čl. 5 odst. 2 písm. b).
 4.Poslední činnosti, včetně posledních výzev pro předkládání návrhů, financované na základě příslušných ročních pracovních plánů programu PRIMA, musí být zahájeny do 31. prosince 2024. V řádně odůvodněných případech mohou být zahájeny do 31. prosince 2025.
 5.Činnosti financované zúčastněnými státy prostřednictvím jejich vnitrostátních financujících subjektů bez příspěvku Unie mohou být do ročních pracovních plánů programu PRIMA zahrnuty pouze na základě kladného výsledku jejich externího nezávislého mezinárodního vzájemného hodnocení s ohledem na cíle programu PRIMA zorganizovaného strukturou PRIMA-IS.
 6.Činnosti zahrnuté do ročního pracovního plánu programu PRIMA a financované zúčastněnými státy prostřednictvím jejich vnitrostátních financujících subjektů bez příspěvku Unie se provádějí v souladu se společnými zásadami, které PRIMA-IS přijme po schválení Komisí. Společné zásady zohledňují zásady stanovené v tomto rozhodnutí, v hlavě VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení (EU) č. 1290/2013, zejména pak zásady


text:
rovného zacházení, transparentnosti, nezávislého vzájemného hodnocení a výběru. Po schválení Komisí struktura PRIMA-IS také přijme požadavky na podávání zpráv, které jí mají předkládat zúčastněné státy, včetně ukazatelů zahrnutých do každé z těchto činností.
 7.Kromě společných zásad uvedených v odstavci 6 musí činnosti uvedené v odst. 1 písm. b) bod i) splňovat i tyto podmínky:
 a)
 Návrhy se týkají nadnárodních projektů, s minimální účastí alespoň tří nezávislých právních subjektů usazených ve třech různých zúčastněných státech, z nichž:
 i)
 jeden je usazen v členském státě nebo v zemi přidružené k programu Horizont 2020, a
 ii)
 jeden je usazen ve třetí zemi považované k datu uzávěrky předložení návrhu na základě příslušné výzvy k předkládání návrhů za zúčastněný stát v souladu s tímto rozhodnutím.
 b)
 Návrhy jsou vybírány na základě nadnárodních výzev pro předložení návrhů a dvoustupňovým postupem. Krok 1 spočívá v přezkumu návrhů předložených právními subjekty, které jsou způsobilé pro financování v rámci příslušných vnitrostátních programů, a to na vnitrostátní nebo nadnárodní úrovni. Krok 2 spočívá v jednom nezávislém mezinárodním vzájemném přezkumu organizovaném strukturou PRIMA-IS. V rámci kroku 2 jsou návrhy hodnoceny za pomoci alespoň tří nezávislých odborníků, a to na základě těchto kritérií udělení zakázky: excelence, dopad, kvalita a účinnost realizace.
 (c)
 Návrhy jsou seřazeny v souladu s výsledky hodnocení. Na základě tohoto pořadí provede PRIMA-IS výběr. Zúčastněné státy se dohodnou na příslušném režimu financování, který umožní maximalizovat počet návrhů financovaných na základě tohoto pořadí, zejména stanovením rezervních částek do vnitrostátních příspěvků pro výzvy k předkládání návrhů.
 8.PRIMA-IS monitoruje realizaci všech činností zahrnutých do ročního pracovního plánu programu PRIMA a podává o nich zprávu Komisi.
 9.Veškerá sdělení nebo publikace související s činnostmi v rámci programu PRIMA a realizované ve spolupráci s programem PRIMA, bez ohledu na to, zda jsou vykonávány prováděcí strukturou PRIMA-IS, zúčastněným státem nebo jeho vnitrostátními financujícími subjekty nebo účastníky činnosti, se označují (výlučně nebo společně s jiným označením) takto: „[název činnosti] je součástí programu PRIMA podporovaného Evropskou unií“.
 Článek 7
 Pravidla účasti a šíření výsledků
 1.Struktura PRIMA-IS je považována za financující subjekt ve smyslu nařízení (EU) č. 1290/2013 a zajišťuje finanční podporu nepřímým akcím uvedeným v čl. 6 odst. 1 písm. a) tohoto rozhodnutí v souladu s pravidly stanovenými v uvedeném nařízení, s výhradou výjimek uvedených v tomto článku.
 2.Odchylně od čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1290/2013 tvoří minimální počet účastníků tři právní subjekty usazené ve třech různých zúčastněných státech, přičemž:
 a)jeden je usazen v členském státě nebo v zemi přidružené k programu Horizont 2020, a
 b)jeden je usazen ve třetí zemi považované k datu uzávěrky předložení návrhu na základě příslušné výzvy k předkládání návrhů za zúčastněný stát v souladu s tímto rozhodnutím.
 3.Odchylně od čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) č. 1290/2013 v řádně odůvodněných případech stanovených v ročním pracovním plánu programu PRIMA je minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu usazeného ve zúčastněném státě, který je členským státem, zemí přidruženou k programu Horizont 2020 nebo třetí zemí považovanou k datu uzávěrky předložení návrhu na základě příslušné výzvy k předkládání návrhů za zúčastněný stát v


text:
souladu s tímto rozhodnutím.
 4.Kromě účastníků způsobilých pro financování na základě čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 1290/2013 je pro financování způsobilý jakýkoli právní subjekt usazený ve zúčastněném státě.
 5.Odchylně od článku 12 nařízení (EU) č. 1290/2013 v případě, že je určitá činnost zahrnuta do ročního pracovního plánu programu PRIMA, může PRIMA-IS vyhlásit společné výzvy s jinými třetími zeměmi, než jsou zúčastněné státy nebo jejich vědecké a technologické organizace a agentury, s mezinárodními organizacemi nebo s jinými třetími stranami, zejména nevládními organizacemi, v souladu s pravidly stanovenými v článku 12 nařízení (EU) č. 1290/2013.
 Článek 8
 Dohody mezi Unií a strukturou PRIMA-IS
 1.S výhradou kladného hodnocení ex ante týkajícího se struktury PRIMA-IS v souladu s čl. 61 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a poskytnutí příslušných finančních záruk v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bod vi) uvedeného nařízení uzavře Komise jménem Unie s organizací PRIMA-IS pověřovací dohodu a každoroční dohody o převodu finančních prostředků.
 2.Pověřovací dohoda uvedená v odstavci 1 je uzavřena v souladu s čl. 58 odst. 3 a články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a článkem 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012. Pověřovací dohoda mimo jiné stanoví rovněž:
 a)
 požadavky na příspěvek PRIMA-IS v souvislosti s výkonnostními ukazateli uvedenými v příloze II rozhodnutí 2013/743/EU;
 b)
 požadavky na příspěvek PRIMA-IS k monitorování uvedenému v příloze III rozhodnutí 2013/743/EU;
 c)
 zvláštní výkonnostní ukazatele týkající se fungování PRIMA-IS;
 d)
 požadavky na PRIMA-IS týkající se poskytování informací o správních nákladech a podrobných číselných údajů o realizaci programu PRIMA;
 e)
 ujednání o poskytování údajů nezbytných k zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření výsledků a podávání zpráv;
 f)
 ujednání o schválení nebo zamítnutí návrhu ročního pracovního plánu programu PRIMA Komisí, společné zásady uvedené v čl. 6 odst. 6 a požadavky na podávání zpráv zúčastněnými státy před jejich přijetím prováděcí strukturou PRIMA-IS; a
 g)
 ustanovení o zveřejňování výzev k předkládání návrhů strukturou PRIMA-IS, zejména na jednotném portálu pro účastníky, i jinými elektronickými prostředky programu Horizont 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí.
 Článek 9
 Ukončení, snížení či pozastavení poskytování finančního příspěvku Unie
 1.Není-li program PRIMA realizován nebo je-li realizován neadekvátně, částečně nebo opožděně, může Komise ukončit nebo pozastavit poskytování finančního příspěvku od Unie nebo tento finanční příspěvek úměrně snížit podle skutečného provádění programu PRIMA.
 2.Pokud zúčastněné státy své příspěvky na financování programu PRIMA neposkytnou, nebo je poskytnou částečně či opožděně, může Komise ukončit nebo pozastavit poskytování finančního příspěvku Unie nebo tento finanční příspěvek úměrně snížit s ohledem na výši finančních prostředků přidělených zúčastněnými státy na realizaci programu PRIMA.
 Článek 10
 Následné audity
 1.Následné audity výdajů na nepřímé akce uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. a) tohoto rozhodnutí PRIMA-IS provádí v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1291/2013.
 2.Komise se může rozhodnout, že audity uvedené v odstavci 1 provede sama. V tom případě postupuje v souladu s příslušnými pravidly, zejména s ustanoveními nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013.
 Článek 11
 Ochrana finančních zájmů


text:
Unie
 1.Komise přijme vhodná opatření zajišťující, aby při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí byly chráněny finanční zájmy Unie uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními sankcemi.
 2.PRIMA-IS umožní pracovníkům Komise a jiným osobám zmocněným Komisí či Účetním dvorem přístup do svých objektů a prostor a k veškerým informacím, včetně informací v elektronické podobě, které jsou třeba k provedení jejich auditů.
 3.Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96
 9
 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013
 10
 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou nebo rozhodnutím o udělení grantu či smlouvou financovanou, přímo či nepřímo, podle tohoto rozhodnutí nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
 4.Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu vyplývající z provádění tohoto rozhodnutí obsahovat ustanovení, jimiž se Komise, prováděcí struktura PRIMA-IS, Účetní dvůr a úřad OLAF výslovně zmocňují k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi. Pokud je provádění určité akce zajišťováno externě nebo je dále delegováno, a to zcela nebo zčásti, nebo pokud vyžaduje zadání veřejné zakázky nebo udělení finanční podpory třetí straně, musí daná smlouva, grantová dohoda nebo rozhodnutí o udělení grantu zahrnovat závazek smluvního partnera nebo příjemce uložit zapojené třetí straně výslovnou akceptaci těchto pravomocí Komise, prováděcí struktury PRIMA-IS, Účetního dvora a úřadu OLAF.
 5.Při provádění programu PRIMA přijmou zúčastněné státy legislativní, regulační, správní a jiná opatření nezbytná na ochranu finančních zájmů Unie, zejména s cílem zajistit úplné zpětné získání veškerých částek splatných Unii v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
 Článek 12
 Řízení programu PRIMA
 1.Struktura PRIMA-IS má tyto orgány:
 a) valná hromada;
 b) správní rada;
 c) sekretariát;
 d) vědecká poradní rada.
 2.Realizační strukturu PRIMA-IS řídí valná hromada, v níž jsou zastoupeny všechny zúčastněné státy. Valná hromada je rozhodovacím orgánem realizační struktury PRIMA-IS.
 Valná hromada po schválení Komise přijímá:
 a)
 roční pracovní plán programu PRIMA;
 b)
 společné zásady uvedené v čl. 6 odst. 6 a
 c)
 požadavky na podávání zpráv zúčastněných států realizační struktuře PRIMA-IS.
 Valná hromada schvaluje účast jiné třetí země nepřidružené k programu Horizont 2020, než uvedené v čl. 1 odst. 2, na programu PRIMA, poté, co přezkoumá vhodnost její účasti pro dosažení cílů programu.
 Každý zúčastněný stát má ve valné hromadě jeden hlas. Rozhodnutí jsou přijímána na základě konsensu. Při absenci konsensu přijímá valná hromada svá rozhodnutí většinou alespoň 75 % hlasů. Účast jiné třetí země nepřidružené k programu Horizont 2020, než uvedené v čl. 1 odst. 2, na programu PRIMA, se schvaluje jednomyslně.
 Unie zastoupená Komisí je zvána na všechna zasedání valné hromady jako pozorovatel a může se účastnit diskuse. Obdrží všechny potřebné dokumenty.
 3.Valná hromada stanoví počet členů správní


text:
rady, kterých musí být nejméně pět, a jmenuje je. Správní rada dohlíží na sekretariát realizační struktury PRIMA-IS.
 4.Valná hromada zřídí sekretariát realizační struktury PRIMA-IS, který je výkonným orgánem programu PRIMA.
 Sekretariát:
 a)provádí roční pracovní plán programu PRIMA;
 b)poskytuje podporu ostatním orgánům realizační struktury PRIMA-IS;
 c)monitoruje realizaci programu PRIMA a podává o ní zprávy;
 d)spravuje finanční příspěvky Unie a členských států a podává zprávy o jejich využívání;
 e)zvyšuje viditelnost programu PRIMA prostřednictvím osvěty a komunikace;
 f)je ve spojení s Komisí v souladu s pověřovací dohodou uvedenou v článku 8.
 5.Valná hromada jmenuje vědeckou poradní radu tvořenou nezávislými odborníky ze zúčastněných států, kteří jsou kvalifikovaní v oblastech souvisejících s programem PRIMA. Valná hromada stanoví počet členů vědecké poradní rady, jejich hlasovací práva a mechanismy jejich jmenování v souladu s článkem 40 nařízení (EU) č. 1290/2013.
 Valná hromada může v rámci vědecké poradní rady pro konkrétní úlohy zřídit specializované pracovní skupiny s dalšími nezávislými odborníky.
 Vědecká poradní rada:
 a)radí valné hromadě ohledně strategických priorit a potřeb;
 b)radí valné hromadě ohledně obsahu a rozsahu návrhu ročního pracovního plánu programu PRIMA z vědeckého a technického hlediska;
 c)přezkoumává vědecké a technické aspekty realizace programu PRIMA a vydává stanovisko k výroční zprávě;
 d)případně doporučuje hromadě zřízení vědeckých podvýborů, pracovních týmů a specializovaných pracovních skupin.
 Článek 13
 Sdělování informací
 1.Na žádost Komise zašle PRIMA-IS Komisi veškeré informace nezbytné k vypracování zpráv uvedených v článku 14.
 2.Prostřednictvím realizační struktury PRIMA-IS předloží zúčastněné státy Komisi veškeré informace týkající se finančního řízení programu PRIMA, které si vyžádá Evropský parlament, Rada nebo Účetní dvůr.
 3.Komise zahrne informace uvedené v odstavci 2 tohoto článku do zpráv uvedených v článku 14.
 Článek 14
 Hodnocení
 1.Do 30. června 2022 provede Komise průběžné hodnocení programu PRIMA. O tomto hodnocení vypracuje Komise zprávu obsahující závěry hodnocení a připomínky Komise. Komise zašle zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2022.
 2.Do 31. prosince 2028 provede Komise závěrečné hodnocení programu PRIMA. O tomto hodnocení vypracuje Komise zprávu, která obsahuje výsledky hodnocení. Komise zašle zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2029.
 Článek 15
 Vstup v platnost
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Článek 16
 Určení
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda
 předseda/předsedkyně
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 1.2Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3Povaha návrhu/podnětu
 1.4Cíle
 1.5Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.6Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7Předpokládaný způsob řízení
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1Pravidla sledování a podávání zpráv
 2.2Systém řízení a kontroly
 2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 3.2Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2Odhadovaný dopad na operační prostředky
 3.2.3Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.4Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5Příspěvky třetích stran
 3.3Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o účasti Evropské unie na Partnerství pro výzkum a inovace v oblasti Středomoří (PRIMA), realizovaném společně několika členskými státy.
 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 11


text:
Hlava 08 Výzkum a inovace, rámcový program Horizont 2020
 1.3.Povaha návrhu/podnětu
 ⌧ Návrh/podnět se týká nové akce
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
 12
 ◻ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
 ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4.Cíle
 1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
 Strategickým cílem společného programu PRIMA je vyvinout plně vyzkoušená a předvedená společná inovativní řešení v oblasti zásobování vodou a potravinových systémů ve středomořském regionu, a tím zajistit, aby byla odolnější vůči změně klimatu, účinnější, nákladově efektivnější a udržitelnější a aby tak přispívala k řešení problémů v oblasti výživy, zdraví, blahobytu a migrace už na jejich začátku.
 1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 Výše uvedený strategický cíl vyžaduje trvalý rámec pro výzkum a inovace, z čehož konkrétně vyplývají tyto specifické cíle:
 • formulace stabilního, dlouhodobého, společného strategického plánu v oblasti výzkumu a inovací, pokud jde o zásobování vodou a potravinové systémy;
 • orientování všech vnitrostátních programů v oblasti výzkumu a inovací na realizaci strategického plánu v oblasti výzkumu a inovací;
 • strukturované zapojení všech příslušných aktérů v oblasti výzkumu a inovací (ve veřejném i soukromém sektoru) do realizace strategického plánu výzkumu sdružením znalostí a finančních zdrojů s cílem dosáhnout nezbytné kritické míry;
 • posílení financování výzkumu a inovací a realizačních schopností všech zapojených účastníků.
 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
 Formulace stabilního, dlouhodobého, společného strategického plánu v oblasti výzkumu a inovací, pokud jde o zásobování vodou a potravinové systémy; výsledkem bude významný pokrok na cestě k dosažení výše uvedených specifických cílů. Očekávají se i další účinky, například přilákání soukromých investic díky předvídatelnému dlouhodobému institucionálnímu závazku; posílení vědeckých a diplomatických vazeb mezi účastníky (vědecká diplomacie); posílení dvoustranných dohod v oblasti vědy a technologie mezi EU a jednotlivými zeměmi.
 1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
 Pokrok programu PRIMA se bude měřit takto:
 1. Na základě ukazatelů realizace, tedy ukazatelů výstupů a vstupů, s cílem posoudit střednědobý vývoj činností programu PRIMA:
 a) Ukazatele výstupů:
 • Rozsáhlé pilotní projekty a demonstrace
 • Priority vnitrostátních výzkumů (financování) přijaté jako výsledky a priority (výzkumu a inovací) agendy SRIA
 • Sladění vnitrostátních programů financování výzkumu a inovací
 • Nové nebo aktualizované strategie jednotlivých zemí, které odrážejí dopad iniciativy
 • Zvýšení efektivity díky sdílení zdrojů. Podíl veřejných investic zúčastněných států. Objem a podíl spolufinancování z EU a třetích zemí Středomoří. Provozní náklady. Lhůta udělení grantu. Lhůta provedení platby.
 • Finanční prostředky přidělené na základě společných nadnárodních výzev k předkládání návrhů nebo činnosti, které nejsou financovány z projektu
 • Růst podílu realizovaných modelů udržitelného hospodaření se zásobami vody a potravinovými systémy v oblasti Středomoří
 • Růst podílu realizovaných nových strategií pro účinnější hospodaření s vodou a potravinami a snižování množství odpadu vytvořených v oblasti Středomoří
 • Nové obchodní modely a strategie orientované na kvalitu vody a potravin přijaté na vnitrostátní a regionální úrovni
 • Rozšíření vnitrostátních týmů zapojených do projektů v oblasti výzkumu a vývoje zaměřených na zvýšení efektivnosti


text:
hospodaření se zásobami vody a potravinovými systémy
 • Počet zemí, ve kterých jsou realizována řešení vedoucí k úspoře vody.
 • Počet přechodných výzev za rok, které řeší zásobování vodou a potravinové systémy
 b) Ukazatele vstupů:
 • Míra účasti zúčastněných států na zasedáních správní rady
 • Další země, které se účastní iniciativy
 • Země, které jako zúčastněné státy odstoupí
 • Skutečný finanční závazek ve věcné podobě poskytnutý zúčastněnými státy
 • Pokrok při aktualizaci strategické výzkumné a inovační agendy (SRIA)
 • Účast všech třetích zemí za stejných podmínek
 2. Prostřednictvím specifických ukazatelů vycházejících z rámce cílů v oblasti udržitelného rozvoje (SDG) a zaměřením zejména, ale ne výlučně na zajišťování potravin (SDG č. 2) a udržitelného hospodaření s vodou (SDG č. 6). Nejdůležitější ukazatele a jejich propojení s operativními cíli jsou následující:
 • Vícerozměrný index chudoby
 →Cíl 1 (inteligentní a udržitelné hospodaření s přírodními zdroji, zvýšení produkce),
 →Cíl 4 (řešení hospodárného využívání potravin a vodního řetězce, snížení ztrát a odpadu),
 →Cíl 5 (snižování množství škůdců a patogenů v zemědělství, lidské zdraví).
 • Nadváha obyvatel (%)
 →Cíl 3 (řešení pro zemědělsko-potravinářský průmysl, tradiční středomořská výživa).
 • Využívání půdy (%).
 →Cíl 7 (zlepšení udržitelnosti půdy a vody v polosuchých povodích).
 • Emise skleníkových plynů (celkem a AFOLU – t CO2e)
 →Cíl 1
 • Výnos obilovin (kg/ha)
 →Cíl 1
 • Zemědělství s přidanou hodnotou (EUR/pracovník).
 →Cíl 6 (inovativní modely v zemědělské činnosti, nová pracovní místa, hospodářský růst).
 • Spotřeba hnojiv (kg/ha orné půdy)
 →Cíl 1
 • Účinnost využití vody rostlinami (kg/m3).
 →Cíl 2 (řešení k úspoře vody v zemědělství).
 • Podíl celkového množství použité vody
 →Cíl 7
 • Obyvatelstvo využívající bezpečně řízené vodohospodářské služby (venkov, %).
 →Cíl 8 (nové řídicí modely hospodaření s vodou).
 • Obyvatelstvo využívající bezpečně řízené sanitační služby (venkov, %).
 →Cíl 8
 • Množství odpadů ze zemědělství využívané k energetickým účelům (t).
 →Cíl 4
 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 PRIMA bude kombinovat zdroje EU a zdroje jednotlivých států s cílem vytvořit strukturovaný, trvalý rámec pro výzkum a inovace v oblasti zásobování vodou a potravinových systémů v oblasti Středomoří.
 Více informací je uvedeno ve zprávě o posouzení dopadů programu PRIMA, která je připojena k tomuto legislativnímu návrhu.
 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Iniciativa je v souladu s novým rámcem pro partnerství se třetími zeměmi na základě Evropského programu pro migraci, protože řeší některé hlavní příčiny migrace; je jasně situována na rozhraní mezi politikami v oblasti výzkumu, změny klimatu, životního prostředí a zemědělství; a je příkladem nového modelu spolupráce při rozvoji prosazovaného novým rámcem pro partnerství, a to v rozsahu, který zahrnuje soukromé investory, využívá omezené rozpočtové zdroje a zaměřuje se na MSP a udržitelnou infrastrukturu.
 Dobře koordinovaný a integrovaný program, který dosáhne požadovaného rozsahu, působnosti a kritického množství s cílem splnit specifické a obecné cíle, dokáže zajistit jedině opatření na úrovni EU. Charakteristickým rysem opatření na úrovni EU je silný pákový efekt, protože mobilizuje významné dodatečné veřejné a soukromé investice. Má také dopady, které jdou nad rámec politiky a řešení v oblasti výzkumu a inovací, a tak


text:
podporuje vnější politiky EU a úsilí při řešení hlavních příčin migrace. Je také pravděpodobné, že zapojením EU do programu PRIMA se zvýší viditelnost Evropy a posílí její globální odpovědnost v duchu nové evropské politiky sousedství, která podporuje diferenciaci a větší spoluzodpovědnost se sousedními partnery.
 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Program PRIMA má fungovat jako iniciativa na základě článku 185, tedy jako společné víceleté programování realizované zúčastněnými státy s účastí EU. Zkušenosti z minulých a probíhajících iniciativ počínaje šestým rámcovým programem až po Horizont 2020 jsou dokladem pozitivních účinků, zejména na:
 - dlouhodobou vědeckou, řídicí a finanční integraci vnitrostátního a evropského úsilí v oblasti společných výzev s jasnými předem učiněnými finančními a politickými závazky, aniž by bylo nutné institucionalizovat společné úsilí nebo vytvářet velké nové struktury;
 - pákové efekty a zajištění dopadů;
 - vedoucí úlohu na mezinárodní úrovni a globální spolupráci – jak s ohledem na viditelnost, tak i s ohledem na vedoucí úlohu v oblasti vědy a nový model spolupráce při rozvoji;
 - účinnou realizaci a řádné finanční řízení.
 1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji
 PRIMA přispěje k řadě stěžejních iniciativ, zejména k politice v oblasti udržitelného rozvoje: stěžejní iniciativě Evropa účinněji využívající zdroje, programu pro zemědělství a rozvoj venkova v rámci evropského sousedství. PRIMA má také význam pro řadu vnějších politik, zejména rámec pro partnerství se třetími zeměmi v rámci Evropského programu pro migraci a program rozvoje po roce 2015 a cíle v oblasti udržitelného rozvoje.
 PRIMA výrazně přispěje k dosažení cílů programu Horizont 2020 a politiky v oblasti výzkumu a inovací (3O – otevřená věda, otevřené inovace, otevřené světu).
 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad
 ⌧ Časově omezený návrh/podnět
 –⌧
 Návrh/podnět platný ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost až do 31. 12. 2028
 –⌧
 Finanční dopad od roku 2018 do roku 2020 u prostředků na závazky a od roku 2018 do roku 2029 u prostředků na platby.
 ◻ Časově neomezený návrh/podnět
 –Realizace s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,
 –poté plné fungování.
 1.7.Předpokládaný způsob řízení
 13
 ◻ Přímé řízení Komisí
 –◻ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;
 –◻
 prostřednictvím výkonných agentur;
 ◻ Sdílené řízení s členskými státy
 ⌧ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
 –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;
 –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (bude upřesněno);
 –◻ EIB a Evropský investiční fond;
 –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení;
 –◻ veřejnoprávní subjekty;
 –⌧ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
 –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;
 –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy v Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
 –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 Bude zřízen nový právní subjekt zabývající se výhradně realizací programu PRIMA. Finanční příspěvek EU pro iniciativu bude poskytován prostřednictvím této struktury.
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.Pravidla sledování a podávání


text:
zpráv
 Upřesněte četnost a podmínky.
 Standardní opatření dohledu přijatá GŘ RTD pro iniciativy podle článku 185 SFEU budou ve stejné míře platit i pro společný program PRIMA.
 Odpovědnosti útvarů Komise a specializované realizační struktury programu PRIMA (PRIMA-IS) a zúčastněných států budou definovány v základním aktu a v pověřovací dohodě.
 PRIMA-IS bude předmětem hodnocení ex ante v souladu s požadavky stanovenými v článku 61 finančního nařízení a teprve potom bude podepsána pověřovací dohoda. PRIMA-IS zajišťuje podávání komplexních výročních zpráv včetně stanovisek auditora a prohlášení řídicího subjektu a nese odpovědnost za předběžné kontroly výdajů na všechny nepřímé akce financované strukturou PRIMA-IS.
 Mimoto v souladu s požadavky finančního nařízení musí zúčastněné státy zajistit v řádném termínu a nejpozději před tím, než Komise podepíše pověřovací dohody, odpovídající finanční záruky.
 Zúčastněné státy stanoví náklady na své činnosti v souladu s obvyklými účetními postupy a účetními standardy dotyčných zúčastněných států a v souladu s platnými mezinárodními účetními standardy / mezinárodními standardy účetního výkaznictví. Patří mezi ně auditorská osvědčení a prohlášení řídicího subjektu.
 Komise je pozorovatelem v rozhodovacím orgánu struktury PRIMA-IS a ověřuje a schvaluje roční pracovní plán a související rozpočtové plány rozhodnutím Komise a výroční zprávou. Pokud účetní závěrky nebude možné přijmout, budou provedena následná opatření s cílem zabránit veškerým finančním rizikům i rizikům ztráty dobré pověsti Komise. V případě potřeby budou platby struktuře PRIMA-IS pozastaveny anebo vráceny čerpáním finančních záruk poskytnutých zúčastněnými státy. Budou-li všechny výše uvedené kroky na ochranu finančních zájmů Unie nebo k zajištění řádného plnění cílů politik nedostatečné, může být po důkladném zvážení proveden audit struktury PRIMA-IS. Kromě toho se Komise může v případě potřeby rozhodnout, že pozastaví provádění nebo ukončí platnost pověřovací dohody.
 Realizace programu PRIMA bude sledována prostřednictvím výročních zpráv. Ty budou obsahovat podrobný přehled činností programu PRIMA v porovnání s víceletým strategickým pracovním plánem a ročním pracovním plánem a také s pokrokem v plnění cílů a aktualizovanými ukazateli uvedenými v bodě 1.4.4.
 2.2.Systém řízení a kontroly
 2.2.1.Zjištěná rizika
 1) Schopnost struktury PRIMA-IS spravovat příspěvek EU a chránit finanční zájmy EU
 2) Schopnost zúčastněných států financovat své příspěvky na program.
 3) Důležitý předběžný závazek EU v roce 2020
 2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly
 Riziko 1 – viz bod 2.1
 Riziko 2 – příspěvek EU bude uvolněn zejména v souladu s podmínkami stanovenými v základním aktu a pověřovací dohodě. V základním aktu (článek 9) je také stanoven mechanismus ukončení, snížení nebo pozastavení příspěvku od Unie.
 Riziko 3 – základní akt předpokládá možnost ukončení, snížení nebo pozastavení finančního příspěvku od EU, jestliže zúčastněné státy neplní své závazky v řádném termínu, a přerozdělení rozpočtu na jiné aktivity v roce 2020.
 2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb
 Článek 10 základního aktu stanoví, že se v souladu s pravidly H2020 mají provádět následné audity výdajů na nepřímé akce. Náklady na kontrolní systém jsou součástí administrativních výdajů na realizaci programu PRIMA. Systém poskytne přiměřenou záruku a zajistí odpovídající řízení identifikovaných rizik.
 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Základní akt stanoví soubor


text:
opatření k zabránění podvodům a nesrovnalostem, zejména:
 V článku 11 základního aktu je mimo jiné stanoveno, že PRIMA-IS musí poskytnout přístup k informacím a do prostor nezbytných k tomu, aby Komise mohla provést kontrolu, hodnocení a audit realizace programu PRIMA, nebo aby své vyšetřování mohl provést úřad OLAF.
 V článku 4 základního aktu je mimo jiné stanoveno, že příspěvek EU je podmíněn dodržením požadavků na podávání zpráv strukturou PRIMA, jak je stanoveno v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Podle článku 9 může Komise poskytování příspěvku pozastavit či ukončit nebo tento příspěvek snížit.
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 Stávající rozpočtové položky
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh
 výdaje
 Příspěvek
 Okruh 1a – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost
 RP/NRP
 14
 .
 od zemí ESVO
 15
 od kandidátských zemí
 16
 od třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 1A
 05.090301 – Zajištění dostatečných dodávek bezpečných a vysoce kvalitních potravin a jiných biologických produktů
 RP
 ANO
 ANO
 ANO
 ANO
 1A
 08.020302 – Zlepšování zajišťování potravin, rozvoj udržitelného zemědělství, mořského a námořního výzkumu a biohospodářství
 RP
 ANO
 ANO
 ANO
 ANO
 1A
 08.020305 – Dosažení hospodářství, které účinně využívá zdroje a je odolné vůči změně klimatu, a udržitelných dodávek surovin
 RP
 ANO
 ANO
 ANO
 ANO
 1A
 08.020201 – Vedoucí postavení v nanotechnologiích, pokročilých materiálech, biotechnologii a vyspělé výrobě a zpracování
 RP
 ANO
 ANO
 ANO
 ANO
 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje
 [Tento oddíl se vyplní pomocí
 tabulky rozpočtových údajů správní povahy
 (druhý dokument v příloze tohoto finančního výkazu) a k účelům konzultace mezi útvary se vloží do aplikace CISNET.]
 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 Počet
 Okruh 1a – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost
 GŘ: AGRI/H, RTD/F, RTD/I, RTD/D
 Rok
 2018
 17
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Rok
 2021–2029
 CELKEM
 • Operační prostředky
 08.020302
 Závazky
 (1)
 5,000
 5,000
 40,000
 50,000
 Platby
 (2)
 1,000
 2,500
 2,500
 44,000
 50,000
 08.020305
 Závazky
 (1a)
 7,500
 7,500
 60,000
 75,000
 Platby
 (2a)
 1,500
 3,750
 3,750
 66,000
 75,000
 08.020201
 Závazky
 (1b)
 2,500
 2,500
 20,000
 25,000
 Platby
 (2b)
 500
 1,250
 1,250
 22,000
 25,000
 CELKEM prostředky
 pro GŘ RTD
 Závazky
 =1+1a+1b
 15,000
 15,000
 120,000
 150,000
 Platby
 =2+2a+2b
 3,000
 7,500
 7,500
 132,000
 150,000
 05.090301
 Závazky
 (1c)
 5,000
 5,000
 40,000
 50,000
 Platby
 (2c)
 1,000
 2,500
 2,500
 44,000
 50,000
 CELKEM prostředky
 pro GŘ AGRI
 Závazky
 =1c
 5,000
 5,000
 40,000
 50,000
 Platby
 =2c
 1,000
 2,500
 2,500
 44,000
 50,000
 Rok
 2018
 18
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Rok
 2021–2029
 CELKEM
 • Operační prostředky CELKEM
 Závazky
 (4)
 20,000
 20,000
 160,000
 200,000
 Platby
 (5)
 4,000
 10,000
 10,000
 176,000
 200,000
 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM (08 01 05)
 (6)
 0,222
 0,226
 0,230
 0,678
 Prostředky v OKRUHU 1a
 víceletého finančního rámce
 CELKEM
 Závazky
 =4+ 6
 20,222
 20,226
 160,230
 200,678
 Platby
 =5+ 6
 4,222
 10,226
 10,230
 176,000
 200,678
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 5
 „Správní výdaje“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2018


text:
Rok
 2019
 Rok
 2020
 Rok
 2021–2029
 CELKEM
 GŘ: RTD
 • Lidské zdroje
 0,204
 0,208
 0,212
 0,624
 • Ostatní správní výdaje
 0,018
 0,018
 0, 018
 0,054
 GŘ RTD CELKEM
 Prostředky
 0,222
 0,226
 0,230
 0,678
 CELKEM prostředky
 v OKRUHU 1A „Správní výdaje“
 víceletého finančního rámce
 (Závazky celkem = platby celkem)
 0,222
 0,226
 0,230
 0,678
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2018
 19
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Rok
 2021–2029
 CELKEM
 CELKEM prostředky
 v OKRUHU 1 až 5
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 20,222
 20,226
 160,230
 200,678
 Platby
 4,222
 10,226
 10,230
 176,000
 200,678
 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.
 –☒
 Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy
 ⇩
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Rok
 2021
 Rok
 2022
 Rok
 2023
 Rok
 2024
 Rok
 2025
 CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh
 20
 Průměrné náklady
 No
 Náklady
 No
 Náklady
 No
 Náklady
 No
 Náklady
 No
 Náklady
 No
 Náklady
 No
 Náklady
 Celkový počet
 Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1
 21
 ...
 - Výstup
 Demonstrační /Pilotní projekty*
 3
 20,000
 3
 20,000
 3
 20,000
 4
 30,000
 4
 30,000
 6
 40,000
 6
 40,000
 29
 200,000
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 ...
 - Výstup
 Projekty VaV**
 15
 20,000
 15
 20,000
 15
 20,000
 20
 30,000
 20
 30,000
 30
 40,000
 30
 40,000
 145
 200,000
 NÁKLADY CELKEM
 18
 40,000
 18
 40,000
 19
 55,000
 24
 65,000
 24
 65,000
 36
 67,500
 36
 67,500
 175
 400,000
 * Příspěvek EU použitý na 10 demonstračních projektů s průměrnými náklady 10 až 15 milionů EUR a 20 pilotních projektů s průměrnými náklady 2,5 milionu EUR na projekt.
 ** Příspěvek zúčastněných států použitý na projekty s průměrnými náklady 1 až 1,5 milionu EUR
 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1.Shrnutí
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
 –⌧
 Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Rok
 2021–2029
 CELKEM
 OKRUH 5
 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 Ostatní správní výdaje
 Mezisoučet za OKRUH 5
 víceletého finančního rámce
 Mimo OKRUH 5
 22
 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 0,204
 0,208
 0,212
 0,624
 Ostatní výdaje
 správní povahy
 0,018
 0,018
 0,018
 0,054
 Mezisoučet
 mimo OKRUH 5
 víceletého finančního rámce
 0,222
 0,226
 0,230
 0,678
 CELKEM
 0,222
 0,226
 0,230
 0,678
 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky
 
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 
 • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 08 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)
 08 01 01 02 (při delegacích)
 08 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)


text:
1
 1
 1
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu)
 
 • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)
 23
 
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce)
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích)
 XX 01 04 rr
 24
 
 - v ústředí
 
 
 
 - při delegacích
 
 08 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP – v nepřímém výzkumu)
 
 1
 1
 1
 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu)
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte)
 CELKEM
 2
 2
 2
 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci
 Úředníci a smluvní zaměstnanci
 Lidské zdroje oddílu 8.2.1 se vypočítají s průměrnými náklady 134 000 eur na úředníka a 70 000 eur na smluvního zaměstnance zvýšené o 2 % za rok.
 Hlavní úkoly vyplývající z akce budou tyto:
 Účast na zasedáních výboru PRIMA a zasedáních rady pro výzkum PRIMA jako člen, +/- 3–4krát dvoudenní zasedání/rok
 Pozorovatel při vyhodnocování návrhů programu PRIMA, 2–3 dny za rok
 účast na pracovních seminářích a osvětových akcích, 2–3krát za rok
 Sjednání a vypracování dohody s realizační strukturou PRIMA-IS
 Vypracování ročního rozhodnutí o financování a provedení souvisejících plateb
 Schválení ročního pracovního plánu
 Sledování realizace na základě výročních zpráv a koordinace střednědobého a závěrečného hodnocení
 Finanční a právní audit realizace programu PRIMA
 Externí zaměstnanci
 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 –⌧
 Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
 –◻
 Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
 3.2.5.Příspěvky třetích stran
 –Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
 –⌧ Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:
 Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Rok
 2021
 Rok
 2022
 Rok
 2023
 Závazky států zúčastněných na programu PRIMA
 20,000
 20,000
 20,000
 30,000
 30,000
 40,000
 40,000
 200,000
 Spolufinancované prostředky CELKEM
 20,000
 20,000
 20,000
 30,000
 30,000
 40,000
 40,000
 200,000
 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
 –⌧
 Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –◻
 Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –◻
 dopad na vlastní zdroje
 –◻
 dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka:
 Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce
 Dopad návrhu/podnětu
 25
 Rok
 N
 Rok
 N+1
 Rok
 N+2
 Rok
 N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ......................
 U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.
 Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 (1)
 Společný program PRIMA zahrnuje 19 zemí:Čtrnáct těchto zemí (Kypr, Česká republika, Egypt, Francie, Řecko, Izrael, Itálie, Libanon, Lucembursko, Malta, Maroko, Portugalsko, Španělsko a Tunisko) se


text:
dohodlo, že budou iniciativu PRIMA realizovat společně.
 (2)
 Rozhodnutí Evropské komise C(2016) 4614 ze dne 25. července 2016.
 (3)
 Úř. věst. C ...[stanovisko EHSV].
 (4)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 104).
 (5)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).
 (6)
 Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1).
 (7)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla účasti a šíření výsledků programu „Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020)“ a zrušuje nařízení (ES) č. 1906/2006 ( Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 81).
 (8)
 Rozhodnutí Rady 2013/743/EU ze dne 3. prosince 2013 o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020), a o zrušení rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 965).
 (9)
 Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).
 (10)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).
 (11)
 ABM: activity-based management (řízení podle činností); ABB: activity-based budgeting (rozpočtování podle činností).
 (12)
 Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
 (13)
 Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 .
 (14)
 RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 (15)
 ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. .
 (16)
 Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.
 (17)
 Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná realizovat.
 (18)
 Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná realizovat.
 (19)
 Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná realizovat.
 (20)
 Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např.: počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 (21)
 Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 (22)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu realizace programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (23)
 SZ= smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
 (24)
 Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52009PC0194
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 21.4.2009KOM(2009)194 v konečném znění2009/0060 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1889/2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světěDŮVODOVÁ ZPRÁVAMezi různými finančními nástroji použitelnými v oblasti vnější spolupráce Společenství existuje nesoulad, pokud jde o způsobilost nákladů, jež souvisejí s daněmi, cly a dalšími poplatky, pro financování Společenstvím.Nástroj pro rozvojovou spolupráci (DCI) a evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR) jsou jedinými nástroji, které nestanoví výjimku ze zásady nezpůsobilosti takových nákladů pro financování Společenstvím. Ostatní nástroje stanoví, že pro financování těchto nákladů zpravidla nelze využít pomoci Společenství. V jednotlivých případech však umožňují určitou pružnost a příslušná schvalující osoba tak může případně rozhodnout o schválení financování těchto nákladů v zájmu řádného provádění programů a projektů.Tato pružnost je nutná vzhledem k určitým opakujícím se patovým situacím, ke kterým dochází v případě neexistence či nepoužitelnosti mechanismů umožňujících osvobození od poplatků (např. z důvodu mimořádné složitých postupů v zemi, která je příjemcem pomoci). V těchto situacích může striktní charakter nástrojů DCI a EIDHR vážně zkomplikovat opatření financovaná z vnější pomoci, a to zejména v rámci projektů EIDHR. Zároveň je nutné zdůraznit, že s ohledem na stávající znění se zákaz financování úhrady poplatků týká pouze poplatků, které je nutné uhradit v „zemích, jež jsou příjemci pomoci“. Kromě problému spojeného se způsobilostí tak vyvstává i problém výkladu (zejména v případě regionálního projektu). Další příklad se týká místních poplatků (odpovídajících DPH), které nemohou být navráceny z důvodu neexistence mechanismů umožňujících osvobození od daní a které bude muset vzhledem k přísnému zákazu financování daní uhradit smluvní strana.Potíže související se způsobilostí mohou nastat zejména v těchto, ale i v jiných případech:- Místní nákupy menší hodnoty a/nebo nákupy spojené s uhraditelnými položkami, v případě, že v zemi, která je příjemcem pomoci, neexistují mechanismy umožňující osvobození od DPH nebo je jejich uplatnění obtížné.- Financování DPH v rámci dotace Společenství je v souladu s prováděcími pravidly k finančnímu nařízení (čl. 172a, odst. 2 písm. c)) možné v případě, že tato daň není vratná a že to nevylučuje základní právní akt. Předběžný souhlas země, ve které je projekt prováděn, není nutný u všech dotací přidělovaných v rámci centralizovaného řízení. Pokud právní předpisy této země nestanoví žádný mechanismus umožňující osvobození od daní, příjemce dotace bude muset uhradit DPH nebo místní daň odpovídající DPH a nebude moci získat úhradu z finančních prostředků ES.- Pokud jde o projekty EIDHR, některé dotyčné země nejsou vzhledem k zvláštní povaze intervence příliš nakloněny osvobození od daní v případě projektů, které nepodporují. V případě, že neexistují úmluvy stanovující osvobození od daní u projektů financovaných Společenstvím, jsou tyto daně placeny přijímacími subjekty. To může být překážkou v provádění projektů, jež jsou obzvláště citlivé z politického hlediska.Nakonec je třeba zdůraznit, že i v případě, že je za určitých podmínek možné v rámci vnější pomoci plánovat úplné financování činnosti, toto financování není vždy dostatečné k


text: financování daní, jež zůstávají nadále nezpůsobilými náklady. Úplné financování se v každém případě týká pouze způsobilých nákladů činnosti.Vzhledem k výše uvedenému a s ohledem na postupný vývoj daňových ustanovení v zemích, jež jsou příjemci pomoci, se zdá být prvořadým úkolem zachování dostatečné pružnosti, což by příslušné schvalující osobě umožnilo v jednotlivých případech posoudit potřebu schválit způsobilost těchto daní pro financování Společenstvím pomocí nástrojů DCI a EIDHR. Příslušná schvalující osoba postupuje stejným způsobem i u jiných nástrojů vnější pomoci ES, pokud jsou tyto daně oprávněné.Proto se navrhuje příslušné ustanovení obou nástrojů sladit s ustanoveními ostatních nástrojů.2009/0060 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci , a kterým se mění nařízení (ES) č. 1889/2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světěEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 179 odst. 1 a článek 181 první pododstavec této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[1],vzhledem k těmto důvodům:(1) Za účelem zlepšení účinnosti a transparentnosti vnější pomoci Společenství byl v roce 2006 zřízen nový rámec, kterým se řídí plánování a poskytování pomoci a který zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP)[2], nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství[3], nařízení Rady (ES) č. 1934/2006 ze dne 21. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy[4], nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability[5], nařízení Rady (ES) č. 300/2007 ze dne 19. února 2007, kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti[6], nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (evropský nástroj pro demokracii a lidská práva)[7] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006 kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci[8] .(2) Z provádění těchto nařízení vyplynul nesoulad, pokud jde o výjimku ze zásady nezpůsobilosti nákladů, jež souvisejí s daněmi, cly a dalšími poplatky, pro financování Společenstvím. Z tohoto důvodu se navrhuje změna příslušných ustanovení nařízení (ES) č. 1905/2006 a nařízení (ES) č. 1889/2006 za účelem jejich sladění s ostatními nástroji.(3) Toto nařízení nestanoví víc, než je nutné k dosažení sledovaného cíle, v souladu s čl. 5 třetím pododstavcem Smlouvy,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 25 nařízení (ES) č. 1905/2006 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Pomoc Společenství se zpravidla nepoužije k placení daní, cel nebo poplatků v zemích, které jsou příjemci pomoci.“Článek 2V článku 13 nařízení (ES) č. 1889/2006 se odstavec 6 nahrazuje tímto:„6. Pomoc Společenství se zpravidla nepoužije k placení daní, cel nebo poplatků v zemích, které jsou příjemci pomoci.“Toto nařízení vstupuje v platnost dnem následujícím po vyhlášení v Úředním věstníku


text: Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne 21.4.2009Za Evropský parlament Za Radupředseda nebo předsedkyně předseda nebo předsedkyně [1] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne XX (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne XX (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Evropského parlamentu ze dne XX (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).[2] Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 82.[3] Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 1.[4] Úř. věst. L 405, 30.12.2006, s. 37.[5] Úř. věst. L 327, 15.11.2006, s. 1.[6] Úř. věst. L 81, 22.3.2007, s. 1.[7] Úř. věst. L 386, 29.12.2006, s. 1.[8] Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 25.11.2021
 COM(2021) 718 final
 2021/0382(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie podepsaly druhý dodatkový protokol k Úmluvě o počítačové kriminalitě o posílené spolupráci a zpřístupňování elektronických důkazů
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.PŘEDMĚT NÁVRHU
 Tento návrh se týká rozhodnutí, kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie podepsaly druhý dodatkový protokol k Budapešťské úmluvě Rady Evropy o počítačové kriminalitě (dále jen „protokol“) o posílené spolupráci a zpřístupňování elektronických důkazů.
 1
 Cílem protokolu je poskytovat společná pravidla na mezinárodní úrovni, aby byla posílena spolupráce v oblasti kyberkriminality a shromažďování důkazů v elektronické formě pro účely vyšetřování trestných činů nebo trestního řízení.
 Komise rovněž předloží návrh rozhodnutí Rady Evropské unie (dále jen „Rada“), kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie protokol ratifikovaly.
 Kyberkriminalita i nadále představuje pro naši společnost velkou výzvu. Navzdory úsilí donucovacích a justičních orgánů se kybernetické útoky, včetně ransomwarových útoků, šíří a jsou stále sofistikovanější.
 2
 Zejména kvůli bezhraniční povaze internetu má vyšetřování kyberkriminality téměř vždy svou povahou přeshraniční charakter, a tudíž vyžaduje úzkou spolupráci mezi orgány v různých zemích.
 Význam elektronických důkazů při vyšetřování trestných činů stále roste. Komise odhaduje, že v současné době potřebují donucovací a justiční orgány přístup k elektronickým důkazům při 85 % vyšetřování trestných činů, včetně kyberkriminality.
 3
 Důkazy o trestných činech v elektronické formě stále častěji disponují poskytovatelé služeb v zahraničních jurisdikcích, a aby trestní soudnictví mohlo efektivněji reagovat, je pro získání těchto důkazů nutné přijetí vhodných opatření na podporu právního státu.
 Snaha o zlepšení přeshraničního přístupu k elektronickým důkazům při vyšetřování trestných činů je vyvíjena po celém světě na vnitrostátní, celounijní
 4
 a mezinárodní úrovni, a to i prostřednictvím protokolu. Pokud je vyžadován přeshraniční přístup k elektronickým důkazům, je důležité zajistit vzájemně slučitelná pravidla na mezinárodní úrovni, aby se zamezilo kolizi norem.
 2.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 2.1Souvislosti
 Cílem Budapešťské úmluvy Rady Evropy o počítačové kriminalitě (CETS č. 185) (dále jen „úmluva“) je usnadnit boj proti trestným činům spáchaným prostřednictvím počítačových sítí. Úmluva 1) obsahuje ustanovení, která harmonizují prvky trestných činů v oblasti vnitrostátního trestního práva hmotného a související ustanovení v oblasti kyberkriminality, 2) stanoví pravomoci v oblasti vnitrostátního trestního práva procesního, které jsou nezbytné pro vyšetřování a trestní stíhání takových trestných činů, jakož i ostatních trestných činů spáchaných prostřednictvím počítačového systému, nebo pokud důkazy existují v elektronické formě, a 3) má za cíl zřídit rychlý a účinný režim mezinárodní spolupráce.
 Úmluva je otevřena členským státům Rady Evropy a nečlenským státům je otevřena na základě pozvání. V současné době je smluvními stranami úmluvy 66 zemí, včetně 26 členských států Evropské unie.
 5
 Úmluva nepředpokládá, že by Evropská unie mohla k úmluvě přistoupit. Evropská unie je však uznávána jako pozorovatelská organizace Výboru k Úmluvě o počítačové kriminalitě (T-CY).
 6
 Bez ohledu na snahu o vyjednání nové úmluvy o počítačové kriminalitě na úrovni Organizace spojených národů
 7
 je Budapešťská úmluva i nadále hlavní mnohostrannou úmluvou v boji proti kyberkriminalitě. Unie soustavně Úmluvu podporuje
 8
 , mimo jiné také v rámci financování programů


text:
budování kapacit.
 9
 V návaznosti na návrhy skupiny Rady Evropy pro důkazy v cloudech
 10
 přijal Výbor k Úmluvě o počítačové kriminalitě několik doporučení, mimo jiné prostřednictvím jednání o druhém dodatkovém protokolu k Úmluvě o počítačové kriminalitě o posílené mezinárodní spolupráci, aby řešil problematickou situaci, kdy poskytovatelé služeb v zahraničních jurisdikcích mají stále častěji k dispozici elektronické důkazy související s kyberkriminalitou a jinými trestnými činy, přičemž pravomoci donucovacích orgánů jsou i nadále omezovány územními hranicemi. V červnu 2017 schválil Výbor k Úmluvě o počítačové kriminalitě mandát k přípravě druhého dodatkového protokolu v období od září 2017 do prosince 2019.
 11
 S ohledem na potřebu delší lhůty k završení jednání, jakož i na omezení, která přinesla pandemie COVID-19 v letech 2020 a 2021, prodloužil Výbor k Úmluvě o počítačové kriminalitě mandát dvakrát, nejprve do prosince 2020 a poté do května 2021.
 V návaznosti na výzvu Evropské rady v jejích závěrech z 18. října 2018
 12
 přijala Komise dne 5. února 2019 doporučení pro rozhodnutí Rady o zmocnění Komise k účasti – jménem Evropské unie – na jednáních o druhém dodatkovém protokolu k Úmluvě Rady Evropy o počítačové kriminalitě.
 13
 Evropský inspektor ochrany údajů vydal k doporučení stanovisko dne 2. dubna 2019.
 14
 Rozhodnutím ze dne 6. června 2019 Rada Evropské unie zmocnila Komisi k účasti jménem Evropské unie na jednáních o druhém dodatkovém protokolu.
 15
 Jak bylo uvedeno ve Strategii bezpečnostní unie EU z roku 2020
 16
 , Strategii kybernetické bezpečnosti EU pro digitální dekádu z roku 2020
 17
 a Strategii EU pro boj proti organizované trestné činnosti z roku 2021
 18
 , Komise se zavázala k rychlému a zdárnému dokončení jednání o protokolu. Evropský parlament rovněž uznal potřebu dokončit práci na protokolu ve svém usnesení z roku 2021 o Strategii kybernetické bezpečnosti EU pro digitální dekádu.
 19
 V souladu s rozhodnutím Rady Evropské unie se Komise zúčastnila jménem Evropské unie jednání o protokolu. Komise soustavně konzultovala otázku postoje Unie se zvláštním výborem Rady pro jednání.
 V souladu s rámcovou dohodou o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí
 20
 také Komise průběžně informovala Evropský parlament o jednáních písemnými zprávami a ústně.
 Na svém plenárním zasedání dne 28. května 2021 schválil Výbor k Úmluvě o počítačové kriminalitě návrh protokolu na své úrovni a předal jej k přijetí Výboru ministrů Rady Evropy.
 21
 Výbor ministrů Rady Evropy protokol přijal dne 17. listopadu 2021.
 2.2Druhý dodatkový protokol
 Cílem protokolu je posílit spolupráci v oblasti kyberkriminality a shromažďování důkazů v elektronické formě o trestném činu pro účely konkrétních vyšetřování trestných činů nebo trestních řízení. Protokol uznává potřebu lepší a účinnější spolupráce mezi státy a se soukromým sektorem, větší transparentnosti a právní jistoty pro poskytovatele služeb a ostatní subjekty, pokud jde o okolnosti, za nichž mohou odpovídat na žádosti, které jsou podávány orgány v jiných smluvních stranách činnými v trestním řízení a které se týkají zpřístupnění elektronických důkazů.
 Protokol rovněž uznává, že účinná přeshraniční spolupráce pro účely trestního soudnictví, mimo jiné mezi orgány veřejného sektoru a subjekty soukromého sektoru, vyžaduje účinné podmínky a silné záruky


text:
pro ochranu základních práv. Za tímto účelem se protokol řídí přístupem založeným na právech a stanoví podmínky a záruky v souladu s mezinárodními nástroji pro lidská práva, včetně Úmluvy Rady Evropy z roku 1950 o ochraně lidských práv a základních svobod. Jelikož se elektronické důkazy často týkají osobních údajů, obsahuje protokol rovněž silné záruky na ochranu soukromí a osobních údajů.
 Ustanovení uvedená v následujících pododstavcích mají v protokolu obzvlášť důležitý charakter. Protokol doplňuje podrobná vysvětlující zpráva. Ačkoli vysvětlující zpráva nepředstavuje nástroj pro závazný výklad protokolu, jejím záměrem je „poskytnout smluvním stranám poradenství a pomoc“ při provádění protokolu.
 22
 2.2.1Společná ustanovení
 Kapitola I protokolu stanoví společná ustanovení. Článek 2 stanoví oblast působnosti protokolu v souladu s oblastí působnosti úmluvy: použije se na konkrétní vyšetřování trestných činů nebo řízení související s trestnými činy, které se týkají počítačových systémů a údajů, a na shromažďování důkazů v elektronické formě o trestném činu.
 V článku 3 jsou uvedeny definice týkající se „ústředních orgánů“, „příslušných orgánů“, „mimořádných událostí“, „osobních údajů“ a „předávající smluvní strany“. Tyto definice se společně s definicemi uvedenými v úmluvě vztahují na protokol.
 Článek 4 stanoví jazyky, v nichž by měly smluvní strany podle protokolu předkládat příkazy, žádosti či oznámení.
 2.2.2Opatření týkající se spolupráce
 Kapitola II protokolu stanoví opatření pro posílenou spolupráci. Ustanovení čl. 5 odst. 1 stanoví, že smluvní strany mají v co nejvyšší možné míře spolupracovat na základě protokolu. Ustanovení čl. 5 odst. 2 až 5 stanoví uplatňování opatření protokolu ve vztahu ke stávajícím smlouvám o vzájemné pomoci nebo ujednáním. Ustanovení čl. 5 odst. 7 stanoví, že opatření v kapitole II neomezují spolupráci mezi smluvními stranami, nebo s poskytovateli služeb či subjekty prostřednictvím dalších platných dohod, ujednání, postupů či vnitrostátních právních předpisů.
 Článek 6 poskytuje základ pro přímou spolupráci mezi příslušnými orgány v jedné smluvní straně a subjekty poskytujícími služby registrace jména domény v jiné smluvní straně, pokud jde o zpřístupnění údajů registrace jména domény.
 Článek 7 poskytuje základ pro přímou spolupráci mezi příslušnými orgány v jedné smluvní straně a poskytovateli služeb v jiné smluvní straně, pokud jde o zpřístupnění údajů o účastníkovi.
 Článek 8 poskytuje základ pro posílenou spolupráci mezi orgány, pokud jde o zpřístupnění počítačových údajů.
 Článek 9 poskytuje základ pro spolupráci mezi orgány, pokud jde o zpřístupnění počítačových údajů v případě mimořádné události.
 Článek 10 poskytuje základ pro vzájemnou právní pomoc v případě mimořádné události.
 Článek 11 poskytuje základ pro spolupráci prostřednictvím videokonference.
 Článek 12 poskytuje základ pro společná vyšetřování a společné vyšetřovací týmy.
 2.2.3Záruky
 Protokol se řídí přístupem založeným na právech se zvláštními podmínkami a zárukami, z nichž některé jsou stanoveny ve zvláštních opatřeních týkajících se spolupráce, jakož i v kapitole III protokolu. Článek 13 protokolu vyžaduje, aby smluvní strany zajistily, že pravomoci a postupy budou podléhat přiměřené úrovni ochrany základních práv, což v souladu s článkem 15 úmluvy zajistí uplatnění principu přiměřenosti.
 Článek 14 protokolu stanoví ochranu osobních údajů, jak je vymezeno v článku 3 protokolu v souladu s pozměňovacím protokolem Úmluvy o ochraně osob se zřetelem na zpracování osobních dat (CETS 223) (úmluva č. 108+)


text:
a právem Unie.
 Na tomto základě stanoví čl. 14 odst. 2 až 15 základní zásady ochrany údajů, včetně účelového omezení, právního základu, kvality údajů a pravidel vztahujících se na zpracovávání zvláštních kategorií údajů, povinností správců údajů, jako jsou uchovávání a vedení záznamů, bezpečnost s ohledem na další předávání údajů, vymahatelná individuální práva, včetně oznamování, přístupu, opravy a automatizovaného rozhodování, nezávislého a účinného dohledu jednoho nebo více orgánů, jakož i správní a soudní ochrany. Záruky se vztahují na všechny formy spolupráce stanovené v protokolu, včetně nezbytných úprav prováděných v případě potřeby k řešení specifických rysů přímé spolupráce (např. v kontextu oznamování v případě porušení pravidel). Výkon některých práv jednotlivce lze pozdržet, omezit nebo odmítnout, je-li to nezbytné a přiměřené k dosažení důležitých cílů veřejného zájmu, zejména k zamezení rizika ohrožení probíhajících vyšetřování v oblasti vymáhání práva, což je rovněž v souladu s právem Unie.
 Článek 14 protokolu je rovněž třeba vykládat ve spojení s článkem 23 protokolu. Článek 23 posiluje účinnost záruk v protokolu stanovením, že Výbor k Úmluvě o počítačové kriminalitě posoudí provádění a uplatňování opatření přijatých ve vnitrostátních právních předpisech s cílem uvést v účinnost ustanovení protokolu. Ustanovení čl. 23 odst. 3 výslovně uvádí, že se provádění článku 14 smluvními stranami posoudí ve chvíli, kdy deset smluvních stran úmluvy vyjádřilo svůj souhlas s tím, že budou protokolem vázány.
 Další zárukou je – podle čl. 14 odst. 15 situace – to, že má-li jedna strana podstatný důkaz, že druhá strana soustavně nebo závažně porušuje záruky stanovené v protokolu, může po konzultaci (konzultace se nevyžaduje v naléhavém případě) pozastavit předávání osobních údajů uvedené smluvní straně. S veškerými osobními údaji předanými před tímto pozastavením je třeba i nadále zacházet v souladu s protokolem.
 S ohledem na mnohostrannou povahu protokolu umožňuje čl. 14 odst. 1 písm. b) a c) protokolu smluvním stranám, aby se v rámci svých dvoustranných vztahů za určitých podmínek dohodly na jiných způsobech zajištění ochrany osobních údajů předávaných podle protokolu. Ačkoli se záruky podle čl. 14 odst. 2 až 15 standardně použijí na smluvní strany přijímající osobní údaje, smluvní strany, pro něž je vzájemně závazná mezinárodní dohoda, která stanoví komplexní rámec pro ochranu osobních údajů v souladu s příslušnými požadavky právních předpisů dotčených stran, mohou na základě čl. 14 odst. 1 písm. b) takový rámec rovněž využít. Týká se to například úmluvy č. 108+ (pro ty smluvní strany, které podle úmluvy umožňují předávání údajů druhým smluvním stranám) nebo zastřešující dohody mezi EU a USA (v rámci oblasti její působnosti, tj. pro předávání osobních údajů mezi orgány a v kombinaci s konkrétním ujednáním o předávání údajů mezi USA a EU v případě přímé spolupráce mezi orgány a poskytovateli služeb). Kromě toho mohou na základě čl. 14 odst. 1 písm. c) smluvní strany rovněž vzájemně stanovit, že se předávání osobních údajů uskuteční na základě jiných dohod nebo ujednání mezi dotčenými stranami. Členské státy EU se na tyto alternativní dohody nebo ujednání mohou spoléhat pouze v případě předávání údajů podle protokolu, pokud takové předávání splňuje požadavky práva Unie v oblasti ochrany údajů, zejména


text:
požadavky kapitoly V směrnice (EU) 2016/680 (směrnice o prosazování práva) a (pro přímou spolupráci mezi orgány a poskytovateli služeb podle článků 6 a 7 protokolu) požadavky kapitoly V nařízení (EU) 2016/679 (obecné nařízení o ochraně osobních údajů).
 2.2.4Závěrečná ustanovení
 Kapitola IV protokolu stanoví závěrečná ustanovení. Ustanovením čl. 15 odst. 1 písm. a) je mimo jiné zajištěno, že smluvní strany mohou upravit své vztahy týkající se záležitostí stanovených v protokolu jinak, a to v souladu s čl. 39 odst. 2 úmluvy. Ustanovením čl. 15 odst. 1 písm. b) je zajištěno, že členské státy EU, které jsou smluvní stranou protokolu, mohou ve svých vzájemných vztazích nadále uplatňovat právo Unie. Ustanovení čl. 15 odst. 2 rovněž stanoví, že se čl. 39 odst. 3 úmluvy použije na protokol.
 Z čl. 16 odst. 3 vyplývá, že protokol vstoupí v platnost v okamžiku, kdy pět smluvních stran úmluvy vyjádřilo svůj souhlas s tím, že budou protokolem vázány.
 Ustanovení čl. 19 odst. 1 stanoví, že smluvní strany mohou využít výhrad v souvislosti s čl. 7 odst. 9 písm. a) a b), čl. 8 odst. 13 a článkem 17. Ustanovení čl. 19 odst. 2 stanoví, že smluvní strany mohou učinit prohlášení v souvislosti s čl. 7 odst. 2 písm. b) a odst. 8, čl. 8 odst. 11, čl. 9 odst. 1 písm. b) a odst. 5, čl. 10 odst. 9, čl. 12 odst. 3 a čl. 18 odst. 2. Ustanovení čl. 19 odst. 3 stanoví, že smluvní strana může učinit prohlášení, oznámení nebo sdělení uvedená v čl. 7 odst. 5 písm. a) a e), čl. 8 odst. 4 a 10 písm. a) a b), čl. 14 odst. 7 písm. c) a odst. 10 písm. b) a čl. 17 odst. 2.
 Ustanovení čl. 23 odst. 1 stanoví základ pro konzultace mezi smluvními stranami, mimo jiné prostřednictvím Výboru k Úmluvě o počítačové kriminalitě, v souladu s článkem 46 úmluvy. Ustanovení čl. 23 odst. 2 rovněž poskytuje základ pro hodnocení použití a provádění ustanovení protokolu. Ustanovením čl. 23 odst. 3 je zajištěno, že hodnocení použití a provádění článku 14 o ochraně údajů bude zahájeno v okamžiku, kdy deset smluvních stran vyjádřilo svůj souhlas s tím, že bude protokolem vázáno.
 2.3Právo Unie a oblast politiky
 Na oblast řízenou protokolem se z velké části vztahují společná pravidla vycházející z čl. 82 odst. 1 a článku 16 SFEU. Současný právní rámec Evropské unie zahrnuje především nástroje týkající se prosazování práva a justiční spolupráce v trestních záležitostech, například směrnici 2014/41/EU o evropském vyšetřovacím příkazu v trestních věcech, Úmluvu o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie a rámcové rozhodnutí Rady 2002/465/SVV o společných vyšetřovacích týmech. Evropská unie externě uzavřela řadu dvoustranných dohod mezi Unií a třetími zeměmi, například dohody o vzájemné právní pomoci mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými, mezi Evropskou unií a Japonskem a mezi Evropskou unií a Norskem a Islandem. Současný právní rámec Evropské unie rovněž zahrnuje nařízení (EU) 2017/1939, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO). Členské státy, které se podílejí na