text:
o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat
 2015
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě
 2015
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 931/2011 ze dne 19. září 2011 o požadavcích na sledovatelnost stanovených nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 pro potraviny živočišného původu
 2015
 Směrnice Rady 96/23/ES ze dne 29. dubna 1996 o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech a o zrušení směrnic 85/358/EHS a 86/469/EHS a rozhodnutí 89/187/EHS a 91/664/EHS
 2015
 Rozhodnutí Komise 97/747/ES ze dne 27. října 1997, kterým se stanoví rozsah a četnost odběru vzorků podle směrnice Rady 96/23/ES o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech
 2015
 Směrnice Rady 96/22/ES ze dne 29. dubna 1996 o zákazu používání některých látek s hormonálním nebo tyreostatickým účinkem a beta-sympatomimetik v chovech zvířat a o zrušení směrnic 81/602/EHS, 88/146/EHS a 88/299/EHS
 2015
 Nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách
 2015
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 820/97
 2015
 Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách
 2015
 Rozhodnutí Komise 2002/657/ES ze dne 12. srpna 2002, kterým se provádí směrnice Rady 96/23/ES, pokud jde o provádění analytických metod a interpretaci výsledků
 2016
 Rozhodnutí Komise 2006/677/ES ze dne 29. září 2006 o vydání pokynů, kterými se stanoví kritéria pro provádění auditů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat
 2016
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS
 2016
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 ze dne 25. října 2011 o poskytování informací o potravinách spotřebitelům, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 a (ES) č. 1925/2006 a o zrušení směrnice Komise 87/250/EHS, směrnice Rady 90/496/EHS, směrnice Komise 1999/10/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES, směrnic Komise 2002/67/ES a 2008/5/ES a nařízení Komise (ES) č. 608/2004
 2016
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 ze dne 20. prosince 2006 o výživových a zdravotních tvrzeních při označování potravin
 2016
 Nařízení Komise (EU) č. 1047/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 1924/2006, pokud jde o seznam výživových tvrzení
 2016
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/63 ze dne 24. ledna 2013, kterým se přijímají pokyny pro provádění zvláštních podmínek pro zdravotní tvrzení stanovených v článku 10 nařízení Evropského


text:
parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006
 2016
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách
 2016
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přidávání vitaminů a minerálních látek a některých dalších látek do potravin
 2016
 Nařízení Komise (ES) č. 1170/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006, pokud jde o seznamy vitaminů a minerálních látek a jejich forem, které lze přidávat do potravin, včetně doplňků stravy
 2016
 Nařízení Komise (EU) č. 37/2010 ze dne 22. prosince 2009 o farmakologicky účinných látkách a jejich klasifikaci podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu
 2016
 Nařízení Komise (ES) č. 401/2006 ze dne 23. února 2006, kterým se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu množství mykotoxinů v potravinách
 2016
 Nařízení Komise (ES) č. 333/2007 ze dne 28. března 2007, kterým se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzo[a]pyrenu v potravinách
 2016
 Rozhodnutí Komise 94/360/ES ze dne 20. května 1994 o snížené četnosti fyzických kontrol zásilek některých produktů při dovozu ze třetích zemí podle směrnice Rady 90/675/EHS
 2017
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/91/EU ze dne 13. prosince 2011 o údajích nebo značkách určujících šarži, ke které potravina patří
 2017
 Rozhodnutí Rady 92/608/EHS ze dne 14. listopadu 1992, kterým se stanoví metoda analýzy a testování tepelně ošetřeného mléka určeného k přímé lidské spotřebě
 2017
 Nařízení Komise (ES) č. 669/2009 ze dne 24. července 2009, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004, pokud jde o zesílené úřední kontroly dovozu některých krmiv a potravin jiného než živočišného původu, a kterým se mění rozhodnutí 2006/504/ES
 2017
 Nařízení Komise (ES) č. 645/2000 ze dne 28. března 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla nezbytná pro náležité uplatňování některých ustanovení článku 7 směrnice Rady 86/362/EHS a článku 4 směrnice Rady 90/642/EHS o sledování maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu
 2017
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 489/2012 ze dne 8. června 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 16 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 o přidávání vitaminů a minerálních látek a některých dalších látek do potravin
 2017
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 307/2012 ze dne 11. dubna 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 o přidávání vitaminů a minerálních látek a některých dalších látek do potravin
 2017
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013 ze dne 12. června 2013 o potravinách určených pro kojence a malé děti, potravinách pro zvláštní lékařské účely a náhradě celodenní stravy pro regulaci hmotnosti a o zrušení směrnice Rady 92/52/EHS, směrnic Komise 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES a 2006/141/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/39/ES a nařízení Komise (ES) č. 41/2009 a (ES) č. 953/2009
 2017
 Nařízení

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a látky určené k aromatizaci potravin
 2017
 Nařízení Komise (EU) č. 234/2011 ze dne 10. března 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a látky určené k aromatizaci potravin
 2018
 Nařízení Komise (EU) č. 257/2010 ze dne 25. března 2010, kterým se stanoví program pro přehodnocení schválených potravinářských přídatných látek v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 o potravinářských přídatných látkách
 2018
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 ze dne 27. října 2004 o materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami a o zrušení směrnic 80/590/EHS a 89/109/EHS
 2018
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 ze dne 22. září 2003 o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a sledovatelnosti potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných organismů a o změně směrnice 2001/18/ES
 2018
 Doporučení Komise 2004/787/ES ze dne 4. října 2004 o technických pokynech pro odběr vzorků a detekci geneticky modifikovaných organismů a materiálu vyrobeného z geneticky modifikovaných organismů nebo produktů s jejich obsahem podle nařízení (ES) č. 1830/2003
 2018
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech
 2018
 Rozhodnutí Komise 2007/363/ES ze dne 21. května 2007 o pokynech, které mají být nápomocny členským státům při přípravě jednotných integrovaných víceletých vnitrostátních plánů kontrol stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004
 2019
 Nařízení Komise (EU) č. 231/2012 ze dne 9. března 2012, kterým se stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky uvedené v přílohách II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008
 2019
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových složkách potravin
 2019
 Doporučení Komise 97/618/ES ze dne 29. července 1997 o vědeckých hlediscích a předkládání nezbytných informací na podporu žádostí k uvádění na trh nových potravin a nových složek potravin a o přípravě prvních hodnotících zpráv podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
 2019
 Nařízení Komise (ES) č. 2023/2006 ze dne 22. prosince 2006 o správné výrobní praxi pro materiály a předměty určené pro styk s potravinami
 2019
 Nařízení Komise (ES) č. 641/2004 ze dne 6. dubna 2004 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003, pokud jde o žádosti o povolení nových geneticky modifikovaných potravin a krmiv, o oznámení stávajících produktů a o náhodnou nebo technicky nevyhnutelnou přítomnost geneticky modifikovaného materiálu s příznivým hodnocením rizika
 2019
 Doporučení Komise 2013/165/EU ze dne 27. března 2013 ohledně přítomnosti toxinů T-2 a HT-2 v obilovinách a výrobcích z obilovin
 2019
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1332/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských enzymech a o změně směrnice Rady 83/417/EHS, nařízení Rady (ES) č. 1493/1999, směrnice 2000/13/ES, směrnice Rady 2001/112/ES a nařízení (ES) č. 258/97
 2020
 Nařízení


text:
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 ze dne 16. prosince 2008 o látkách určených k aromatizaci a některých složkách potravin vyznačujících se aromatem pro použití v potravinách nebo na jejich povrchu a o změně nařízení Rady (EHS) č. 1601/91, nařízení (ES) č. 2232/96 a č. 110/2008 a směrnice 2000/13/ES
 2020
 Nařízení Komise (EU) č. 873/2012 ze dne 1. října 2012 o přechodných opatřeních týkajících se seznamu aromat a výchozích materiálů Unie uvedeného v příloze I nařízení (ES) č. 1334/2008
 2020
 Směrnice Rady 78/142/EHS ze dne 30. ledna 1978o sbližování právních předpisů členských států týkajících se materiálů a předmětů obsahujících monomerní vinylchlorid a určených pro styk s potravinami
 2020
 Směrnice Komise 92/2/EHS ze dne 13. ledna 1992, kterou se stanoví postup odběru vzorků a metoda analýzy Společenství při kontrole teploty hluboce zmrazených potravin určených k lidské spotřebě
 2020
 Směrnice Rady 89/108/EHS ze dne 21. prosince 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hluboce zmrazených potravin určených k lidské spotřebě
 2020
 Nařízení Komise (ES) č. 37/2005 ze dne 12. ledna 2005 o sledování teplot v přepravních prostředcích, úložných a skladovacích prostorech pro hluboce zmrazené potraviny určené k lidské spotřebě
 2020
 Rozhodnutí Komise 2005/463/ES ze dne 21. června 2005, kterým se zřizuje styčná skupina pro výměnu a koordinaci informací o koexistenci geneticky modifikovaných, konvenčních a ekologických plodin
 2020
 Rozhodnutí Komise 2009/770/ES ze dne 13. října 2009, kterým se stanoví standardní formáty zpráv pro účely předkládání výsledků monitorování záměrného uvolňování geneticky modifikovaných organismů nebo produktů, které geneticky modifikované organismy obsahují, do životního prostředí pro účely uvádění na trh podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES
 2020
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 872/2012 ze dne 1. října 2012, kterým se přijímá seznam aromatických látek, jak stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2232/96, a kterým se tento seznam vkládá do přílohy I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 1565/2000 a rozhodnutí Komise 1999/217/ES
 2021
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2065/2003 ze dne 10. listopadu 2003 o kouřových aromatických přípravcích používaných nebo určených k použití v potravinách nebo na jejich povrchu
 2021
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1321/2013 ze dne 10. prosince 2013, kterým se na úrovni Unie stanoví seznam primárních produktů kouřových aromat povolených pro použití jako takové v potravinách nebo na jejich povrchu a/nebo k výrobě sekundárních kouřových aromat
 2021
 Směrnice Komise 93/11/EHS ze dne 15. března 1993 o uvolňování N-nitrosoaminů a N-nitrosovatelných látek ze saviček a dětských šidítek z elastomeru nebo z pryže
 2021
 Nařízení Komise (ES) č. 1895/2005 ze dne 18. listopadu 2005 o omezení použití některých epoxyderivátů v materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami
 2021
 Doporučení Komise 2010/C 200/01 ze dne 13. července 2010 o pokynech pro vytváření vnitrostátních opatření pro koexistenci k předcházení nezáměrné přítomnosti GMO v konvenčních a ekologických plodinách
 2021
 Nařízení Komise (ES) č. 1882/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu množství dusičnanů v některých potravinách
 2021
 Rozhodnutí Komise


text:
86/474/EHS ze dne 11. září 1986 o zavedení kontrol na místě v rámci dovozního režimu pro skot, prasata a čerstvé maso ze třetích zemí
 2022
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES ze dne 10. června 2002 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se doplňků stravy
 2022
 Nařízení Komise (EU) č. 10/2011 ze dne 14. ledna 2011 o materiálech a předmětech z plastů určených pro styk s potravinami
 2022
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/54/ES ze dne 18. června 2009 o využívání a prodeji přírodních minerálních vod
 2022
 Směrnice Komise 2003/40/ES ze dne 16. května 2003, kterou se stanoví seznam, koncentrační limity a požadavky na označování složek přírodních minerálních vod a požadavky na použití vzduchu obohaceného ozonem při úpravě přírodních minerálních vod a pramenitých vod
 2022
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/41/ES ze dne 6. května 2009 o uzavřeném nakládání s geneticky modifikovanými mikroorganismy (přepracované znění)
 2022
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1337/2013 ze dne 13. prosince 2013, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011, pokud jde o uvádění země původu nebo místa provenience u čerstvého, chlazeného a zmrazeného vepřového, skopového, kozího a drůbežího masa
 2022
 Nařízení Komise (EU) č. 115/2010 ze dne 9. února 2010, kterým se stanoví podmínky použití aktivovaného oxidu hlinitého pro odstraňování fluoridů z přírodních minerálních vod a pramenitých vod
 2023
 Rozhodnutí Komise 2000/608/ES ze dne 27. září 2000 o pokynech pro posuzování rizik uvedených v příloze III směrnice 90/219/EHS o uzavřeném nakládání s geneticky modifikovanými mikroorganismy
 2023
 Nařízení Komise (EU) č. 28/2012 ze dne 11. ledna 2012, kterým se stanoví požadavky na osvědčení pro dovoz některých směsných produktů do Unie a tranzit těchto produktů přes Unii a kterým se mění rozhodnutí 2007/275/ES a nařízení (ES) č. 1162/2009
 2023
 Rozhodnutí Komise 2005/34/ES ze dne 11. ledna 2005, kterým se stanoví harmonizované normy pro zkoušení některých reziduí v produktech živočišného původu dovezených ze třetích zemí
 2023
 Směrnice Rady 82/711/EHS ze dne 18. října 1982, kterou se stanoví základní pravidla nezbytná pro zkoušení migrace složek z materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s potravinami
 2023
 Směrnice Rady 84/500/EHS ze dne 15. října 1984 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se keramických předmětů určených pro styk s potravinami
 2023
 Směrnice Komise 96/8/ES ze dne 26. února 1996 o potravinách pro nízkoenergetickou výživu ke snižování hmotnosti
 2023
 Rozhodnutí Rady 2002/812/ES ze dne 3. října 2002, kterým se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES stanoví formulář souhrnu informací k uvedení geneticky modifikovaných organismů nebo produktů s jejich obsahem na trh
 2023
 Nařízení Komise (EU) č. 210/2013 ze dne 11. března 2013 o schvalování provozů produkujících klíčky podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004
 2024
 Nařízení Komise (EU) č. 579/2014 ze dne 28. května 2014, kterým se stanoví odchylka od některých ustanovení přílohy II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004, pokud jde o námořní přepravu tekutých olejů a tuků
 2024
 Nařízení Komise (EU) č. 432/2012 ze dne 16. května 2012, kterým se zřizuje seznam schválených zdravotních tvrzení


text:
při označování potravin jiných než tvrzení o snížení rizika onemocnění a o vývoji a zdraví dětí
 2024
 Směrnice Rady 85/572/EHS ze dne 19. prosince 1985, kterou se stanoví seznam simulantů pro použití při zkoušení migrace složek materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s potravinami
 2024
 Nařízení Komise (ES) č. 124/2009 ze dne 10. února 2009, kterým se stanoví maximální limity pro přítomnost kokcidiostatik nebo histomonostatik v potravinách, jež je důsledkem nevyhnutelné křížové kontaminace necílových krmiv těmito látkami
 2024
 Směrnice Komise 2007/42/ES ze dne 29. června 2007 o materiálech a předmětech vyrobených z celofánu určených pro styk s potravinami
 2024
 Doporučení Komise 2011/516/EU ze dne 23. srpna 2011 o snižování přítomnosti dioxinů, furanů a PCB v krmivech a potravinách
 2025
 Doporučení Komise 2006/794/ES ze dne 16. listopadu 2006 o monitorování pozaďových hodnot dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a jiných PCB než s dioxinovým efektem v potravinách
 2025
 Nařízení Komise (EU) č. 589/2014 ze dne 2. června 2014, kterým se stanoví metody odběru vzorků a analýzy pro kontrolu obsahu dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v některých potravinách a kterým se ruší nařízení (EU) č. 252/2012
 2025
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 503/2013 ze dne 3. dubna 2013 o žádostech o povolení geneticky modifikovaných potravin a krmiv v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 a o změně nařízení Komise (ES) č. 641/2004 a (ES) č. 1981/2006
 2025
 Doporučení Komise 2003/598/ES ze dne 11. srpna 2003 o prevenci a omezování kontaminace patulinem u jablečných šťáv a jablečných šťáv používaných jako doplňky jiných nápojů
 2026
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/2/ES ze dne 22. února 1999 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením
 2026
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/3/ES ze dne 22. února 1999 o stanovení seznamu Společenství potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením
 2026
 Nařízení Komise (EU) č. 907/2013 ze dne 20. září 2013, kterým se stanoví pravidla pro žádosti týkající se používání druhových popisů (názvů)
 2026
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/32/ES ze dne 23. dubna 2009 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se extrakčních rozpouštědel používaných při výrobě potravin a složek potravin
 2026
 Nařízení Komise (ES) č. 450/2009 ze dne 29. května 2009 o aktivních a inteligentních materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami
 2026
 Nařízení Komise (EU) č. 284/2011 ze dne 22. března 2011, kterým se stanoví zvláštní podmínky a podrobné postupy dovozu plastového kuchyňského nádobí z polyamidu a melaminu pocházejícího nebo zasílaného z Čínské lidové republiky a čínské zvláštní administrativní oblasti Hongkong
 2026
 Nařízení Komise (ES) č. 282/2008 ze dne 27. března 2008 o materiálech a předmětech z recyklovaných plastů určených pro styk s potravinami a o změně nařízení (ES) č. 2023/2006
 2026
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 321/2011 ze dne 1. dubna 2011, kterým se mění nařízení (EU) č. 10/2011, pokud jde o omezení používání bisfenolu A v plastových kojeneckých láhvích
 2026
 Oddíl 3 – Ochrana rostlin
 Směrnice Komise 2008/61/ES ze dne 17. června 2008, kterou


text:
se stanoví podmínky, na základě kterých lze pro pokusné nebo vědecké účely a pro práci ve šlechtění odrůd dovážet některé škodlivé organismy, rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty uvedené v přílohách I až V směrnice Rady 2000/29/ES do Společenství nebo některých chráněných zón Společenství nebo je na těchto územích přemísťovat
 2015
 Doporučení Komise 2014/63/EU ze dne 6. února 2014 o opatřeních k ochraně proti bázlivci kukuřičnému (Diabrotica virgifera virgifera Le Conte) v oblastech Unie, kde je potvrzena jeho přítomnost
 2015
 Směrnice Komise 2004/105/ES ze dne 15. října 2004, kterou se stanoví vzory úředních rostlinolékařských osvědčení nebo rostlinolékařských osvědčení pro zpětný vývoz doprovázející rostliny, rostlinné produkty nebo jiné předměty ze třetích zemí uvedené ve směrnici Rady 2000/29/ES
 2015
 Směrnice Komise 94/3/ES ze dne 21. ledna 1994, kterou se zavádí postup pro oznamování zadržení zásilky nebo škodlivého organismu pocházejících ze třetích zemí a představujících bezprostřední nebezpečí pro zdraví rostlin
 2015
 Směrnice Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství
 2016
 Směrnice Komise 92/90/EHS ze dne 3. listopadu 1992, kterou se stanoví povinnosti, jimž podléhají producenti a dovozci rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů, a kterou se stanoví podrobnosti pro jejich registraci
 2016
 Směrnice Rady 2007/33/ES ze dne 11. června 2007 o ochraně proti cystotvornému háďátku bramborovému a o zrušení směrnice 69/465/EHS
 2016
 Směrnice Rady 98/57/ES ze dne 20. července 1998 o ochraně proti Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al.
 2017
 Směrnice Komise 2004/103/ES ze dne 7. října 2004 o kontrolách totožnosti a rostlinolékařských kontrolách rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů uvedených v části B přílohy V směrnice Rady 2000/29/ES, které lze provádět jinde než ve vstupním místě do Společenství nebo v místě jeho blízkosti, a o podmínkách souvisejících s těmito kontrolami
 2017
 Směrnice Rady 93/85/EHS ze dne 4. října 1993 o ochraně proti bakteriální kroužkovitosti bramboru
 2017
 Nařízení Komise (ES) č. 1756/2004 ze dne 11. října 2004, kterým se stanoví podrobné podmínky pro požadovanou dokumentaci a kritéria pro způsob a míru omezení rostlinolékařských kontrol u některých rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů uvedených v části B přílohy V směrnice Rady 2000/29/ES
 2018
 Směrnice Komise 98/22/ES ze dne 15. dubna 1998, kterou se stanoví ve Společenství minimální podmínky pro provádění rostlinolékařských kontrol rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů, pocházejících ze třetích zemí, na jiných inspekčních místech než jsou místa určení
 2018
 Směrnice Komise 92/70/EHS ze dne 30. července 1992, kterou se stanoví podrobná pravidla pro průzkumy prováděné za účelem uznávání chráněných zón ve Společenství
 2018
 Směrnice Komise 93/51/EHS ze dne 24. června 1993, kterou se stanoví pravidla pro přemísťování určitých rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů přes chráněnou zónu a pro přemísťování těchto rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů v rámci chráněné zóny, ze které pocházejí
 2018
 Směrnice Rady 68/193/EHS ze dne 9. dubna 1968 o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu na trh
 2018
 Směrnice Rady 2008/72/ES ze dne 15. července 2008 o uvádění sadby a rozmnožovacího materiálu zeleniny mimo osivo na trh
 2018


text:
Nařízení Komise (EU) č. 544/2011 ze dne 10. června 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o požadavky na údaje o účinných látkách
 2018
 Nařízení Komise (EU) č. 283/2013 ze dne 1. března 2013, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh stanoví požadavky na údaje o účinných látkách.
 2018
 Směrnice Komise 2002/63/ES ze dne 11. července 2002, kterou se stanoví metody Společenství pro odběr vzorků určených k úřední kontrole reziduí pesticidů v produktech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a kterou se zrušuje směrnice 79/700/EHS
 2018
 Směrnice Rady 66/401/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva pícnin na trh
 2019
 Směrnice Rady 66/402/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh
 2019
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 844/2012 ze dne 18. září 2012, kterým se stanoví ustanovení nezbytná k provedení postupu obnovení schválení účinných látek podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh
 2019
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/756/EU ze dne 5. prosince 2012 o opatřeních proti zavlékání bakterie Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu a Goto do Unie a proti jejímu rozšiřování na území Unie
 2019
 Směrnice Rady 2008/90/ES ze dne 29. září 2008 o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce (přepracované znění)
 2019
 Směrnice Rady 98/56/ES ze dne 20. července 1998 o uvádění rozmnožovacího materiálu okrasných rostlin na trh
 2019
 Směrnice Rady 2002/54/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva řepy na trh
 2019
 Směrnice Rady 2002/55/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva zeleniny na trh
 2019
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/138/EU ze dne 1. března 2012 o mimořádných opatřeních proti zavlékání organismu Anoplophora chinensis (Forster) do Unie a jeho rozšiřování na území Unie
 2020
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/270/EU ze dne 16. května 2012 o mimořádných opatřeních proti zavlékání dřepčíků Epitrix cucumeris (Harris), Epitrix similaris (Gentner), Epitrix subcrinita (Lec.) a Epitrix tuberis (Gentner) do Unie a jejich rozšiřování na území Unie
 2020
 Směrnice Rady 2002/56/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění sadby brambor na trh
 2020
 Směrnice Rady 2002/57/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh
 2020
 Rozhodnutí Komise 81/675/EHS ze dne 28. července 1981, kterým se některé uzavírací systémy určují jako uzavírací systémy na jedno použití ve smyslu směrnic Rady 66/400/EHS, 66/401/EHS, 66/402/EHS, 69/208/EHS a 70/458/EHS
 2020
 Rozhodnutí Rady 2003/17/ES ze dne 16. prosince 2002 o rovnocennosti inspekcí v terénu prováděných ve třetích zemích u množitelského porostu pro produkci osiva a o rovnocennosti osiva vyprodukovaného ve třetích zemích
 2020
 Nařízení Komise (ES) č. 217/2006 ze dne 8. února 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnicím Rady 66/401/EHS, 66/402/EHS, 2002/54/ES, 2002/55/ES a 2002/57/ES, pokud jde o oprávnění členských států dočasně povolit uvádění na trh osiva, které nevyhovuje požadavkům z hlediska minimální klíčivosti
 2020
 Nařízení Komise (EU) č. 284/2013 ze dne 1. března


text:
2013, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh stanoví požadavky na údaje o přípravcích na ochranu rostlin
 2020
 Nařízení Komise (EU) č. 547/2011 ze dne 8. června 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o požadavky na označování přípravků na ochranu rostlin
 2020
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů
 2020
 Směrnice Rady 2006/91/ES ze dne 7. listopadu 2006 o ochraně proti štítence zhoubné (kodifikované znění)
 2021
 Rozhodnutí Komise 2006/464/ES ze dne 27. června 2006 o dočasných nouzových opatřeních proti zavlékání organismu Dryocosmus kuriphilus Yasumatsu do Společenství a proti jeho rozšiřování na území Společenství
 2021
 Rozhodnutí Komise 2007/365/ES ze dne 25. května 2007 o dočasných mimořádných opatřeních proti zavlékání organismu Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) do Společenství a proti jeho rozšiřování na území Společenství
 2021
 Nařízení Komise (EU) č. 546/2011 ze dne 10. června 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o jednotné zásady pro hodnocení a povolování přípravků na ochranu rostlin
 2021
 Rozhodnutí Komise 2002/757/ES ze dne 19. září 2002 o dočasných mimořádných rostlinolékařských opatřeních proti zavlékání Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in ‘t Veld sp. nov. do Společenství a proti jeho rozšiřování na území Společenství
 2022
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/497/EU ze dne 23. července 2014 o opatřeních proti zavlékání organismu Xylella fastidiosa (Well et Raju) do Unie a proti jeho rozšiřování na území Unie
 2022
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/535/EU ze dne 26. září 2012 o mimořádných opatřeních proti šíření háďátka Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (háďátka borovicového) na území Unie
 2022
 Rozhodnutí Komise 80/755/EHS ze dne 17. července 1980 o schválení nesmazatelného tisku předepsaných údajů na obaly osiva obilovin
 2022
 Směrnice Komise 2004/29/ES ze dne 4. března 2004 o stanovení charakteristických znaků a minimálních požadavků pro zkoušení odrůd révy vinné
 2022
 Směrnice Komise 93/61/EHS ze dne 2. července 1993, kterou se stanoví tabulka požadavků na sadbu a rozmnožovací materiál zeleniny mimo osivo podle směrnice Rady 92/33/EHS
 2022
 Směrnice Komise 93/62/EHS ze dne 5. července 1993 o prováděcích opatřeních týkajících se dohledu nad dodavateli a zařízeními a jejich kontroly v rámci směrnice Rady 92/33/EHS o uvádění na trh sadby a rozmnožovacího materiálu zeleniny mimo osivo
 2022
 Směrnice Komise 93/48/EHS ze dne 23. června 1993, kterou se stanoví tabulka požadavků na rozmnožovací materiál ovocných rostlin a na ovocné rostliny určené k produkci ovoce podle směrnice Rady 92/34/EHS
 2022
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek
 2022
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 541/2011 ze dne 1. června 2011, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek
 2022
 Rozhodnutí Komise 2004/371/ES ze dne 20.


text:
dubna 2004 o podmínkách pro uvádění směsí osiv určených k použití jako pícnina na trh
 2023
 Směrnice Komise 2008/124/ES ze dne 18. prosince 2008 o omezení uvádění osiva některých druhů pícnin, olejnin a přadných rostlin na trh na osiva úředně uznaná jako základní osivo nebo certifikované osivo (kodifikované znění)
 2023
 Směrnice Komise 2010/60/EU ze dne 30. srpna 2010, kterou se stanovují některé odchylky pro uvádění směsí osiv pícnin určených k uchování přirozeného životního prostředí na trh
 2023
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/340/EU ze dne 25. června 2012 o organizaci časově omezeného testu podle směrnic Rady 66/401/EHS, 66/402/EHS, 2002/54/ES, 2002/55/ES a 2002/57/ES, pokud jde o přehlídku porostu základního osiva a šlechtitelského osiva generací předcházejících základnímu osivu pod úředním dohledem
 2023
 Rozhodnutí Komise 2009/109/ES ze dne 9. února 2009 o uspořádání časově omezeného testu umožňujícího určité odchylky při uvádění směsí osiv určených k použití jako pícnina na trh podle směrnice Rady 66/401/EHS za účelem stanovení, zda určité druhy, které nejsou uvedeny ve směrnicích Rady 66/401/EHS, 66/402/EHS, 2002/55/ES nebo 2002/57/ES, splňují požadavky na zařazení do čl. 2 odst. 1 části A směrnice 66/401/EHS
 2023
 Rozhodnutí Komise 2004/200/ES ze dne 27. února 2004 o opatřeních proti zavlékání viru Pepino mosaic do Společenství a proti jeho rozšiřování na území Společenství
 2023
 Směrnice Komise 93/64/EHS ze dne 5. července 1993 o prováděcích opatřeních týkajících se dohledu nad dodavateli a zařízeními a jejich kontroly v rámci směrnice Rady 92/34/EHS o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce
 2023
 Směrnice Komise 93/79/EHS ze dne 21. září 1993, kterou se stanoví dodatečná prováděcí ustanovení týkající se odrůdových seznamů rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin, které vedou dodavatelé podle směrnice Rady 92/34/EHS
 2023
 Směrnice Komise 93/49/EHS ze dne 23. června 1993, kterou se stanoví tabulka požadavků na rozmnožovací materiál okrasných rostlin a na okrasné rostliny podle směrnice Rady 91/682/EHS
 2023
 Směrnice Komise 1999/66/ES ze dne 28. června 1999, kterou se stanoví požadavky na návěsku nebo jiný dokument vystavený dodavatelem na základě směrnice Rady 98/56/ES
 2023
 Směrnice Komise 1999/68/ES ze dne 28. června 1999, kterou se stanoví dodatečná opatření pro odrůdové seznamy okrasných rostlin, které vedou dodavatelé podle směrnice Rady 98/56/ES
 2023
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS
 2023
 Směrnice Rady 74/647/EHS ze dne 9. prosince 1974 o ochraně proti obaleči hvozdíkovému
 2024
 Rozhodnutí Komise 2007/433/ES ze dne 18. června 2007 o dočasných mimořádných opatřeních proti zavlékání organismu Gibberella circinata Nirenberg & O’Donnell do Společenství a proti jeho rozšiřování na území Společenství
 2024
 Nařízení Komise (ES) č. 2301/2002 ze dne 20. prosince 2002, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 1999/105/ES, pokud jde o definici malého množství semenného materiálu
 2024
 Směrnice Komise 2003/90/ES ze dne 6. října 2003, kterou se stanoví prováděcí opatření k článku 7 směrnice Rady 2002/53/ES, pokud jde o minimum znaků, na které se zkoušky vztahují, a minimální podmínky pro zkoušení určitých odrůd druhů druhů zemědělských rostlin


text:
2024
 Rozhodnutí Komise 2004/842/ES ze dne 1. prosince 2004 o prováděcích pravidlech, podle nichž mohou členské státy povolit uvádění na trh osiva těch odrůd, pro které byly předloženy žádosti o zapsání do katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin nebo druhů zeleniny členského státu
 2024
 Nařízení Komise (ES) č. 637/2009 ze dne 22. července 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke vhodnosti názvů odrůd druhů zemědělských rostlin a zeleniny
 2024
 Rozhodnutí Komise 90/639/EHS ze dne 12. listopadu 1990, kterým se určují názvy pro odrůdy odvozené od odrůd zeleniny uvedených v rozhodnutí 89/7/EHS
 2024
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 208/2013 ze dne 11. března 2013 o požadavcích na sledovatelnost u klíčků a semen určených k produkci klíčků
 2024
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/697/EU ze dne 8. listopadu 2012 o opatřeních proti zavlékání rodu Pomacea (Perry) do Unie a jeho rozšiřování na území Unie
 2025
 Směrnice Komise 93/50/EHS ze dne 24. června 1993, kterou se určují některé rostliny neuvedené v příloze V části A směrnice Rady 77/93/EHS, jejichž producenti nebo sklady či expediční střediska v produkčních oblastech těchto rostlin musejí být zapsáni do úředního registru
 2025
 Směrnice Komise 2003/91/ES ze dne 6. října 2003, kterou se stanoví prováděcí opatření k článku 7 směrnice Rady 2002/55/ES, pokud jde o minimum znaků, na které se zkoušky vztahují, a minimální podmínky pro zkoušení určitých odrůd druhů zeleniny
 2025
 Prováděcí směrnice Komise 2014/20/EU ze dne 6. února 2014 o vymezení tříd Unie pro základní a certifikovanou sadbu brambor a o podmínkách a označování těchto tříd
 2025
 Prováděcí směrnice Komise 2014/21/EU ze dne 6. února 2014 o minimálních podmínkách a třídách Unie pro sadbu brambor předcházející základní sadbě brambor
 2025
 Rozhodnutí Komise 97/125/ES ze dne 24. ledna 1997, kterým se povoluje nesmazatelný tisk povinných údajů na balení osiva olejnin a přadných rostlin a kterým se mění rozhodnutí 87/309/EHS, kterým se povoluje nesmazatelný tisk povinných údajů na balení osiva některých druhů pícnin
 2025
 Směrnice Komise 92/105/EHS ze dne 3. prosince 1992, kterou se stanoví míra sjednocení rostlinolékařských pasů užívaných pro přemísťování některých rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů na území Společenství a podrobné postupy pro vydávání těchto rostlinolékařských pasů, jakož i podmínky a podrobné postupy pro jejich nahrazování
 2025
 Nařízení Komise (EU) č. 211/2013 ze dne 11. března 2013 o požadavcích na osvědčení pro dovoz klíčků a semen určených k produkci klíčků do Unie
 2025
 Rozhodnutí Komise 2004/266/ES ze dne 17. března 2004, kterým se povoluje nesmazatelný tisk povinných údajů na balení osiva pícnin
 2026
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/87/EU ze dne 13. února 2014 o opatřeních proti rozšiřování Xylella fastidiosa (Well et Raju) na území Unie
 2026
 Rozhodnutí Komise 2007/410/ES ze dne 12. června 2007 o opatřeních proti zavlékání viroidu vřetenovitosti hlíz bramboru do Společenství a proti jeho rozšiřování ve Společenství
 2026
 Směrnice Komise 2008/62/ES ze dne 20. června 2008, kterou se stanovují některé odchylky pro povolování zemědělských krajových odrůd a odrůd, které jsou přirozeně adaptovány na místní a regionální podmínky a ohroženy genetickou erozí, a pro uvádění osiva a sadby brambor těchto odrůd na trh
 2026
 Směrnice Komise 2009/145/ES ze


text:
dne 26. listopadu 2009, kterou se stanovují některé odchylky pro povolování krajových odrůd zeleniny a odrůd zeleniny, které se tradičně pěstují v určitých místech a oblastech a jsou ohroženy genetickou erozí, a odrůd zeleniny, které samy o sobě nemají hodnotu pro obchodní pěstování zeleniny, ale jsou vyšlechtěny pro pěstování za zvláštních podmínek, a pro uvádění osiva těchto odrůd na trh
 2026
 Nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství
 2026
 Nařízení Komise (ES) č. 1768/95 ze dne 24. července 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro odchylku podle čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 2100/94 o odrůdových právech Společenství
 2026
 Nařízení Komise (ES) č. 874/2009 ze dne 17. září 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2100/94, pokud jde o řízení před Odrůdovým úřadem Společenství
 2026


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52008PC0324
 Návrh nařízení Rady o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření {SEC(2008)1977} {SEC(2008)1978} /* KOM/2008/0324 konečném znení - CNS 2008/0112 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 4.6.2008KOM(2008) 324 v konečném znění2008/0112 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření(předložená Komisí) {SEC(2008)1977}{SEC(2008)1978}DŮVODOVÁ ZPRÁVA1) Souvislosti návrhu- Odůvodnění a cíle návrhuCílem tohoto návrhu je zjednodušit stávající regulační rámec pro zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření, a to nahrazením:- nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů[1],- nařízení Rady (ES) č. 2549/2000 ze dne 17. listopadu 2000, kterým se stanoví doplňková technická opatření pro obnovu populací tresky obecné v Irském moři (divize ICES VIIa)[2].Nařízení Rady (ES) č. 850/98 obsahuje stávající podmínky pro vody Společenství mimo Baltské moře, Černé moře a Středozemní moře, pokud jde o technická opatření pro zachování rybích populací prostřednictvím ochrany nedospělých mořských živočichů. Tato technická opatření určují velikosti ok sítí a další aspekty struktury lovných zařízení, období a zeměpisné oblasti, v nichž jsou zakázány nebo omezeny stanovené druhy rybolovu, jakož i minimální velikosti mořských živočichů při vykládce.V průběhu reformy společné rybářské politiky v roce 2002 se Komise a Rada dohodly na postupném provádění plánů obnovy, plánů řízení a dlouhodobých plánů, které se týkají rybolovných zdrojů v zájmu Společenství. Takové plány byly vypracovány pro většinu populací tresky obecné ve vodách Společenství, dvě populace štikozubce obecného, dvě populace humra severského, dvě populace jazyka obecného a populace platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři, přičemž těmito plány byly podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 850/98 pozměněny nebo rozšířeny.Kromě toho je nařízení (ES) č. 850/98 předmětem 10 pozměňujících nařízení, která nutně nesouvisejí s dlouhodobými plány.Všechny tyto revidované podmínky je nutné začlenit do komplexního souboru technických opatření. Záměrem tohoto souboru technických opatření je dosáhnout široké škály cílů. Jedním z klíčových cílů je ochrana nedospělých ryb a důležitá součást uvedených opatření je určena k omezení jejich lovu, například formou zvýšení selektivity lovného zařízení nebo stanovení některých období hájení či uzavřených oblastí. Další opatření jsou určena na ochranu určitých druhů nebo ekosystémů prostřednictvím omezení intenzity rybolovu, například uzavíráním oblastí. Přijatá vhodná technická opatření odrážejí také potřebu snížit množství výmětů.Technická opatření je kromě toho třeba přizpůsobit kontextu založení regionálních poradních sborů rozhodnutím Rady ze dne 19. července 2004, kterým se zřizují regionální poradní sbory v rámci společné rybářské politiky[3]. Je nutné dosáhnout rovnováhy mezi opatřeními, která jsou použitelná obecně ve všech oblastech, a opatřeními, která jsou použitelná specificky na regionálním základě určeném podle oblastí regionálních poradních sborů nebo ve vodách při pobřeží francouzských departementů Guyana, Martinique, Guadeloupe a Réunion, které podléhají svrchovanosti nebo jurisdikci Francie.Struktura navrhovaného nařízení proto odpovídá nařízení Rady založenému na článku 37 Smlouvy o ES, které obsahuje všechna trvalá společná opatření pro všechny oblasti, tj. základní zásady. Opatření použitelná v jednotlivých oblastech regionálních poradních sborů nebo ve vodách při pobřeží francouzských departementů Guyana, Martinique, Guadeloupe a Réunion, které podléhají svrchovanosti nebo jurisdikci Francie, tj. čistě technické aspekty regionální povahy, by pak měla být


text: provedena prostřednictvím samostatných nařízení Komise přijatých na základě nařízení Rady postupem projednání v řídícím výboru.Pokud jde o postup a načasování, tento přístup vyžaduje, aby bylo nařízení Rady přijato před přijímáním regionálních nařízení Komise.Obecné souvislostiV červnu 2004 Komise na základě iniciativy irského předsednictví předložila sdělení Radě a Evropskému parlamentu „Podporující rybolovné metody šetrnější vůči životnímu prostředí: funkce technických ochranných opatření“[4]. Následně Rada dne 21. června 2004 přijala závěry, v nichž vyzvala Komisi, aby předložila nový návrh o technických opatřeních v Atlantiku, který by nahradil nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů[5].V akčním plánu na zjednodušení a zlepšení společné rybářské politiky pro období 2006–2008[6] (dále jen „akční plán“) se uvádí, že za prioritu je třeba považovat zjednodušení právních předpisů týkajících se zachování rybích populací pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů, která jsou nyní obsažena v nařízení (ES) č. 850/98, provedené po konzultaci s členskými státy a příslušným odvětvím.Zjednodušení je jedním z klíčových cílů navrhovaného nařízení, přičemž se berou v potaz reakce Rady, Evropského parlamentu, Hospodářského a sociálního výboru a zúčastněných osob (Poradního výboru pro rybolov a akvakulturu (ACFA) a regionálních poradních sborů) na akční plán.Na základě neoficiálního dokumentu o budoucích technických opatřeních v Atlantiku Komise v září 2005 konzultovala výbor ACFA a během roku 2006 dotčené regionální poradní sbory[7].Cílem tohoto návrhu není změnit míru ambicióznosti technických opatření pro zachování zdrojů, kupříkladu výrazným posunem k sítím s většími oky. Přestože se Komise domnívá, že v zájmu udržitelného rybolovu, zejména udržitelného rybolovu při dně, je nutné podstatně zvýšit selektivitu lovných zařízení, prioritou je vytvořit nový soubor jednodušších a jasnějších pravidel. Zvyšování selektivity pak bude probíhat postupně prostřednictvím budoucích změn těchto pravidel souběžně s celkovým zlepšováním stavu zachování rybích populací Společenství, jehož se bude dosahovat pomocí jiných složek politiky zachování zdrojů, například víceletých plánů.Všechna ustanovení musejí být jednoduchá, srozumitelná a kontrolovatelná a musejí mít příznivý vliv na zachování druhů, na ochranu mořských stanovišť nebo na snížení výmětů.Návrh se vztahuje na obchodní i rekreační rybolov ve všech evropských vodách s výjimkou Středozemního moře, Baltského moře, Černého moře a lovu vysoce stěhovavých rybích populací ve všech vodách, pro které platí zvláštní pravidla. V návrhu se spojí většina stávajících technických opatření z různých nařízení Společenství, která se vztahují na Atlantik a Severní moře, i když několik opatření, jež jsou nyní obsažena v samostatných nařízeních, zůstane samostatných[8].Harmonizace/regionalizaceKomise soudí, že je třeba dát přednost regionálnímu přístupu, protože ten ve větší míře umožní zapojení zúčastněných osob do procesu. Toto zapojení má zásadní význam, neboť z něj plyne závazku k opatřením a zajišťuje větší pravděpodobnost dodržování přijatých opatření. Takováto regionalizace by neznamenala zpětný převod technických opatření na vnitrostátní úroveň.Nařízení nezmění rovnováhu pravomocí mezi Společenstvím a členskými státy, kterou stanoví nařízení Rady (ES) č. 2371/2002.Základní zásady vs. technická nebo regionální pravidlaNavrhované nařízení Rady se soustřeďuje na opatření, která budou podle předpokladů trvalá. Současně by ovšem stanovilo postupy, které se mají použít pro opatření, u nichž se očekává dosti rychlý vývoj, a opatření, která jsou vysoce technická.


text: Ve druhém z uvedených případů by nařízení mělo upřednostňovat přijímání nových pravidel postupem projednání ve výborech. Smyslem tohoto přístupu je reagovat na snahu členských států omezit nebo odstranit prozatímní technická opatření v ročních nařízeních o celkových přípustných odlovech a kvótách s přihlédnutím ke skutečnosti, že použití technických opatření je velmi často naléhavá záležitost.HodnoceníSpolečnou prioritou členských států, Evropského parlamentu a zúčastněných osob je potřeba hodnotit důsledky technických opatření před jejich zavedením i po jejich zavedení. Účinnost řady opatření přijatých podle nařízení (ES) č. 850/98 nebyla nikdy vyhodnocena a tato opatření zůstávají v platnosti bez ohledu na to, jaký význam pro zachování zdrojů mají.Základní zásadou bude, že opatření stanovená v tomto nařízení by měla být po určité době vyhodnocena s cílem znovu posoudit, zda jsou zapotřebí. Další vůdčí zásadou bude, že v případě navržení nových podstatných opatření (například značného zvýšení velikosti ok sítí) Komise provede předběžné hodnocení jejich pravděpodobných účinků, pokud to budou umožňovat dostupné údaje.- Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuNařízení Rady (ES) č. 850/98 ve znění pozdějších předpisů.Nařízení Rady (ES) č. 2549/2000.- Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNávrh bude sloužit cílům společné rybářské politiky.2) Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů- Konzultace zúčastněných stranZa účelem konzultace zúčastněných stran útvary Komise připravily dva neoficiální dokumenty představující záměry Komise, pokud jde o revizi, kodifikaci a zjednodušení nařízení (ES) č. 850/98. Návrh vychází z několika konzultací s členskými státy i zástupci zúčastněných osob v regionálních poradních sborech pro Severní moře, pro severozápadní vody a pro jihozápadní vody.Mezi konzultovanými stranami existovala všeobecná shoda na potřebě zjednodušení a harmonizace, ale také na nutnosti vzít v úvahu regionální charakteristiky rybolovných oblastí a přístup založený na rybolovných oblastech, jakož i na nutnosti spojit všechna technická opatření do jednoho nařízení. Kromě toho byl vznášen důrazný požadavek na vyjasnění a na zvýšení selektivity vlečných zařízení pro rybolov při dně. Všechny tyto připomínky byly v návrhu zohledněny.Sběr a využití výsledků odborných konzultacíVědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) poskytl doporučení k uzavřeným oblastem[9] a k účinkům hlavních faktorů, které ovlivňují selektivitu kapsy sítě[10]. Odborníci na technologii lovných zařízení se sešli v rámci dvoustranné dohody o rybolovu mezi EU a Norskem, aby projednali selektivitu rybolovu v Severním moři[11].V potaz byla vzata také zpráva pracovní skupiny ICES-FAO pro technologii rybolovu a chování ryb (Working Group on Fish Technology and Fish Behaviour, WGFTFB) o nařízeních EU týkajících se technických opatření[12].Dne 3. července 2007 se v Bruselu konalo odborné setkání s výrobci sítí na téma technických opatření.Posouzení dopadůKomise provedla posouzení dopadů tohoto návrhu, které vtělila do zprávy, jež bude k dispozici na internetové stránce GŘ pro rybolov a námořní záležitosti Evropské komise.Klíčovým cílem navrhovaného nového nařízení je zjednodušení. Konkrétní operační cíle jsou tyto:- začlenit všechny revidované podmínky a změny do komplexního souboru technických opatření, který bude snadno srozumitelný, kontrolovatelný a vymahatelný;- dosáhnout rovnováhy mezi opatřeními, která jsou použitelná obecně ve všech oblastech, a opatřeními, která jsou použitelná specificky na regionálním základě určeném podle oblastí regionálních poradních sborů.V působnosti návrhu není rozsáhlá věcná změna souvisejících právních předpisů, nýbrž změna legislativního přístupu, a jeho environmentální,


text: sociální a hospodářské dopady tedy pravděpodobně nebudou velké.Ve zprávě o posouzení dopadů byly posouzeny tyto možnosti (návrh odpovídá možnosti uvedené ve třetí odrážce):- Možnost „status quo“: tento přístup znamená nečinit v této fázi žádné konkrétní kroky ke zjednodušení či úpravě právních předpisů o technických opatřeních pro Atlantik a Severní moře a pokračovat v současné formě řízení rybolovu. O této možnosti se již jednalo v Radě, která dospěla k závěru, že je nutný nový návrh, a vyzvala Komisi, aby po konzultaci se zúčastněnými osobami navrhla nové nařízení o technických opatřeních pro zachování zdrojů.- Možnost „pouze zjednodušení“: tato možnost by znamenala zjednodušení technických opatření a jejich plošnou harmonizaci bez ohledu na regionální či jiné zvláštní aspekty. Pokud by opatření nebyla přizpůsobena konkrétním místním potřebám a nebyl by použit přístup „zdola nahoru“, nebylo by dosaženo žádného zvýšení účinnosti technických opatření. Tím, že by nepodporoval metody rybolovu šetrnější k životnímu prostředí, tj. politiku výmětů, by takový návrh byl v rozporu s akčním plánem Komise na zlepšení společné rybářské politiky pro období 2006-2008. Z toho důvodu byla tato možnost ihned zamítnuta a nebyla dále analyzována.- Možnost „zjednodušení a regionalizace“: tato možnost znamená navrhnout nový soubor právních předpisů, který nejen zjednoduší současná složitá pravidla, ale zavede také zvláštní opatření pro jednotlivé oblasti regionálních poradních sborů, která budou odrážet regionální rozdíly. Takovýto legislativní návrh je reakcí na žádost Rady, aby byla pravidla pro technická opatření přezkoumána za účelem jejich zjednodušení a přijetí více regionálně orientovaného přístupu pro zvýšení jejich účinnosti. Bude tedy navržen komplexní a vzájemně provázaný soubor s náležitou rovnováhou mezi opatřeními použitelnými obecně ve všech oblastech a opatřeními specifickými pro oblasti regionálních poradních sborů, a to ve formě jednoho rámcového nařízení Rady s obecnými zásadami a ustanoveními a doplňkových nařízení Komise s konkrétními technickými pravidly pro každou z oblastí regionálních poradních sborů. Tato revize technických opatření bude v souladu s akčním plánem Komise na zjednodušení a zlepšení společné rybářské politiky pro období 2006–2008.3) Právní stránka návrhu- Shrnutí navrhovaných opatřeníNahrazení a zrušení nařízení Rady (ES) č. 850/98 a zrušení nařízení Rady (ES) č. 2549/2000.- Právní základČlánek 37 Smlouvy o ES.- Zásada subsidiarityTento návrh spadá do působnosti společné rybářské politiky, která je ve výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se neuplatní.- Zásada proporcionalityPodle čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[13] zajišťuje společná rybářská politika takové využívání živých vodních zdrojů, které umožní udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky. Za tímto účelem uplatní Společenství preventivní přístup a přijme opatření určená k ochraně a zachování živých vodních zdrojů, aby tak zajistilo jejich udržitelné využívání a v co možná nejvyšší míře snížilo dopad rybolovných činností na mořské ekosystémy.Podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002 Rada pro dosažení tohoto cíle přijme opatření Společenství, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.V čl. 4 odst. 2 písm. g) nařízení (ES) č. 2371/2002 je dále stanoveno, že tato opatření mohou zahrnovat zejména opatření k omezení míry úmrtnosti dané


text: rybolovem pro každou populaci nebo skupinu populací a dopadu rybolovných činností na životní prostředí na základě přijetí technických opatření.Jelikož bude návrh sloužit cílům společné rybářské politiky, má se za to, že je v souladu se zásadou proporcionality.- Volba nástrojůNavrhovaný nástroj: nařízení Rady.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Návrh se týká nahrazení a zrušení nařízení Rady.4) Rozpočtové důsledkyNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.2008/0112 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatřeníRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[14],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[15],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[16],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[17],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení (ES) č. 850/98[18] stanoví některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů.(2) Rada ve svých závěrech z června 2004 na podporu metod rybolovu šetrnějších k životnímu prostředí doporučila, aby byla revidována technická opatření pro Atlantik a Severní moře s cílem zjednodušit je a vzít v potaz regionální charakteristiky. Rada vyzvala Komisi, aby po konzultaci s daným odvětvím předložila zjednodušený návrh technických opatření.(3) Komise ve svém sdělení z června 2004[19] navrhla způsoby, kterými může Společenství dále podpořit používání metod rybolovu šetrných k životnímu prostředí, zejména prostřednictvím technických opatření pro zachování zdrojů, a současně zohlednit nutnost najít rovnováhu mezi environmentálními a hospodářskými cíli. Používání takovýchto metod rybolovu je třeba vzít v úvahu.(4) V dubnu 2006 Rada schválila akční plán Komise pro zjednodušení právních předpisů Společenství. V souvislosti se závěry tohoto akčního plánu by měla být všechna technická opatření rozptýlená v různých nařízeních, včetně každoročního nařízení o rybolovných právech a plánů obnovy některých populací, spojena v jednom nařízení.(5) Toto nařízení by mělo stanovit pouze technická opatření pro severovýchodní Atlantik, středovýchodní Atlantik a vody při pobřeží francouzských departementů Guyana, Martinique, Guadeloupe a Réunion, které podléhají svrchovanosti nebo jurisdikci Francie, protože technická opatření pro Baltské moře a Středozemní moře jsou stanovena v nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu, mění nařízení (ES) č. 1434/98 a zrušuje nařízení (ES) č. 88/98[20], a v nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 ze dne 21. prosince 2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři, o změně nařízení (EHS) č. 2847/93 a o zrušení nařízení (ES) č. 1626/94[21].(6) Technická opatření je třeba přizpůsobit podmínkám nové společné rybářské politiky přijaté v roce 2002, zejména pokud jde o založení regionálních poradních sborů rozhodnutím Rady ze dne 19. července 2004, kterým se zřizují regionální poradní sbory v rámci společné rybářské politiky[22], a o zohlednění environmentálních aspektů, jako je ochrana mořských stanovišť a snížení výmětů.(7) Je nutné nastolit rovnováhu mezi přizpůsobením technických opatření cílům zachování zdrojů rozmanitosti lovišť a potřebou jednotných snadno použitelných pravidel, jakož i mezi opatřeními, která jsou použitelná obecně ve všech oblastech, a opatřeními, která jsou použitelná specificky na regionálním základě určeném podle oblastí regionálních poradních sborů.(8) Článek 174 Smlouvy stanoví zásadu, že do všech opatření Společenství musejí být začleněny požadavky ochrany


text: životního prostředí, zejména s ohledem na zásadu obezřetnosti.(9) Mělo by se pokračovat v plnění závazku vyvíjet nedestruktivní rybolovné postupy podle doporučení Světového summitu o udržitelném rozvoji konaného v Johannesburgu v roce 2002.(10) Opatření stanovená v tomto nařízení by měla být po určité době vyhodnocena s cílem znovu posoudit jejich účinnost a opodstatněnost.(11) Ve směrnici 92/43/EHS Rada stanovila opatření k zachování přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin. Některé druhy mořských živočichů spadající do působnosti tohoto nařízení jsou chráněny požadavky uvedené směrnice.(12) K zajištění ochrany mořských biologických zdrojů a vyváženého využívání rybolovných zdrojů v zájmu jak rybářů, tak spotřebitelů, je třeba stanovit technická opatření pro zachování zdrojů, která určují mimo jiné rozměry ok sítí a jejich kombinace vhodné pro lov určitých druhů a ostatní parametry lovných zařízení, minimální velikosti mořských živočichů, jakož i omezení rybolovu v určitých oblastech a s použitím určitých lovných zařízení a vybavení.(13) Měl by být stanoven způsob měření velikosti mořských živočichů.(14) Aby se nebránilo vědeckému výzkumu a umělému doplňování či přesazování, nemělo by se toto nařízení vztahovat na úkony, které mohou být k provádění takových činností nezbytné.(15) Při překročení maximálního množství vedlejších úlovků se musí plavidlo okamžitě přesunout do jiné oblasti.(16) Je třeba stanovit rozměry a dobu a hloubku ponoření některých pasivních lovných zařízení.(17) Je-li vážně ohroženo zachování zdrojů, Komise a členské státy by měly být oprávněny přijmout vhodná prozatímní opatření, která se provedou v reálném čase.(18) Dodatečná vnitrostátní opatření výhradně místní povahy mohou být zachována nebo přijímána v souladu se společnou rybářskou politikou.(19) Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení, včetně zvláštních předpisů pro jednotlivé oblasti regionálních poradních sborů, by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[23].(20) Vzhledem k počtu a rozsahu nutných změn pravidel je třeba nařízení (ES) č. 850/98 zrušit a nahradit je novým zněním,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:KAPITOLA IOBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICEČlánek 1Oblast působnostiToto nařízení se vztahuje na:a) lov rybolovných zdrojů, jejich uchovávání na plavidle, jejich překládku a jejich vykládku , jestliže jsou tyto činnosti prováděny:i) ve vodách Společenství v rybolovných oblastech a vodách uvedených v článku 2;ii) rybářskými plavidly Společenství v jiných vodách než vodách Společenství v rybolovných oblastech uvedených v čl. 2 odst. 1;iii) státními příslušníky členských států v jiných vodách než vodách Společenství v rybolovných oblastech uvedených v čl. 2 odst. 1, aniž by byla dotčena hlavní odpovědnost státu vlajky;b) skladování, prodej, vystavování produktů rybolovu ulovených v rybolovných oblastech uvedených v článku 2 nebo jejich nabízení k prodeji;c) dovoz produktů rybolovu ulovených mimo rybolovné oblasti a vody uvedené v článku 2 nebo ulovených kdekoli rybářským plavidlem třetí země, pokud jde o ustanovení článku 4.Článek 2Definice rybolovných oblastí1. Toto nařízení se vztahuje na následující rybolovné oblasti, pokud jsou součástí některé z oblastí stanovených v čl. 2 odst. 1 písm. c) až f) rozhodnutí 585/2004/ES:a) oblasti ICES (Mezinárodní rady pro průzkum moří) vymezené v nařízení (EHS) č. 3880/91[24];b) oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik neboli hlavní rybolovná oblast FAO 34) 34.1.1, 34.1.2 a 34.2.0 (vody v blízkosti Madeiry a Kanárských


text: ostrovů) vymezené v nařízení Rady (ES) č. 2597/95[25].2. Toto nařízení se vztahuje na vody při pobřeží francouzských departementů Guyana, Martinique, Guadeloupe a Réunion, které podléhají svrchovanosti nebo jurisdikci Francie.Článek 3Další definicePro účely tohoto nařízení se kromě definicí uvedených v článku 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 použijí tyto definice:a) „vlečnou sítí“ se rozumí zařízení, které je aktivně taženo jedním nebo několika rybářskými plavidly a sestává ze sítě s kuželovitě nebo pyramidovitě tvarovanou hlavní částí (hlavní částí vlečné sítě) uzavřené vzadu kapsou;b) „výložníkovou vlečnou sítí“ se rozumí vlečná síť pro lov při dně, jejíž horizontální otvor je zajišťován výložníkem;c) „dánským nevodem“ se rozumí kruhové zatahovací a tažené lovné zařízení řízené z plavidla dvěma dlouhými lany (nevodovými lany), určenými k nahánění ryb směrem k otvoru nevodu. Zařízení vyrobené ze sítě, které se podobá vlečné síti pro lov při dně jak konstrukcí, tak velikostí, se skládá ze dvou dlouhých křídel, hlavní části a vaku (kapsy);d) „vlečným zařízením“ se rozumí vlečné sítě, dánské nevody a obdobná zařízení, která mají kuželovitě nebo pyramidovitě tvarovanou hlavní část vzadu uzavřenou vakem (kapsou) nebo jsou tvořena dvěma dlouhými křídly, hlavní částí a vakem (kapsou) a jsou aktivně pohybována ve vodě;e) „kapsou“ se rozumí posledních 8 metrů vlečného zařízení měřeno od zatahovací šňůry, je-li velikost ok sítě větší nebo rovná 80 mm, nebo posledních 20 metrů vlečného zařízení měřeno od zatahovací šňůry, je-li velikost ok menší než 80 mm;f) „zpevňovací kapsou“ se rozumí válcovitý díl síťoviny, který zcela obepíná kapsu vlečné sítě a lze jej k této kapse v určitých rozestupech připevnit. Má alespoň tytéž rozměry (délku a šířku) jako část kapsy, k níž je upevněn;g) „kruhovým popruhem“ se rozumí lano, které obepíná obvod kapsy nebo zpevňovací kapsy a je k ní připevněno;h) „zvedacím popruhem“ se rozumí lano, které obepíná obvod kapsy nebo případné zpevňovací kapsy a je k ní připevněno smyčkami nebo kroužky;i) „tenatovou sítí na chytání ryb za žábry“ se rozumí síť tvořená jedním kusem síťoviny udržovaná ve vodě ve svislé poloze plováky a závažími. Živé vodní zdroje se chytí zapletením do sítě nebo uvíznutím v okách;j) „třístěnnou tenatovou sítí“ se rozumí síť tvořená dvěma nebo více kusy síťoviny, které jsou společně rovnoběžně zavěšeny na jedné horné žíni;k) „dobou ponoření“ se rozumí období od okamžiku prvního položení sítí do vody do okamžiku úplného vytažení sítí na rybářské plavidlo;l) „pobřežním členským státem“ se rozumí členský stát, který má svrchovanost nebo jurisdikci nad vodami, v nichž probíhají rybolovné činnosti.KAPITOLA IISPOLEČNÁ TRVALÁ OPATŘENÍ PRO VŠECHNY OBLASTIOddíl 1MINIMÁLNÍ VELIKOST PřI VYKLÁDCEČlánek 4Minimální velikost živých vodních zdrojů při vykládce1. Živý vodní zdroj se považuje za podměrečný, jsou-li jeho rozměry menší než minimální velikost při vykládce stanovená pro příslušný druh v příloze I.2. Podměrečné živé vodní zdroje nesmějí být uchovávány na plavidle, překládány na jiné plavidlo, vykládány na pevninu, převáženy, skladovány, prodávány, vystavovány ani nabízeny k prodeji, nýbrž musejí být neprodleně vhozeny zpátky do moře.3. Odchylně od odstavce 2 se na plavidle smějí uchovávat podměreční jedinci sardinky, sardele, kranase nebo makrely, kteří mají být použiti jako živá návnada, za podmínky, že jsou uchováváni živí.4.


text: Velikost mořských živočichů se měří v souladu s přílohou II.Oddíl 2LOVNÁ ZAřÍZENÍČlánek 5Pravidlo jedné sítěBěhem jednoho rybářského výjezdu je zakázáno mít na plavidle kombinaci sítí s více než jedním rozmezím velikosti ok.Článek 6Vlečná zařízení1. Nesmí se používat žádné zařízení, které blokuje nebo jinak zmenšuje oka sítě v horní polovině kapsy.2. Odchylně od odstavce 1 je povoleno:a) při lovu vlečným zařízením s velikostí ok sítě menší než 80 mm připevnit k vnější části kapsy zpevňovací kapsu. Oka zpevňovací kapsy musejí být alespoň dvakrát větší než oka kapsy;b) připevnit na libovolném místě vnější části kapsy senzor určený k měření množství úlovku;c) připevnit k vnější části kapsy kruhové popruhy a zvedací popruh;d) připevnit plováky na obou lemových švech kapsy.3. Je zakázáno používat:a) kapsy, u nichž se počet stejně velkých ok umístěných po jakémkoli obvodu kapsy zvyšuje od předního k zadnímu konci. Tento zákaz se nepoužije pro tu část kapsy, kde je vloženo povolené selekční zařízení;b) kapsy s velikostí ok 80 mm nebo větší, které obsahují jiná než čtyřúhelníková oka a jejichž strany ok nejsou přibližně stejně dlouhé;c) kapsy, u nichž délka horní poloviny v nataženém stavu není přibližně rovná délce spodní poloviny v nataženém stavu;d) vlečná zařízení s velikostí ok 80 mm nebo větší, která mají více než 100 otevřených ok a méně než 40 otevřených ok po libovolném obvodu kapsy s výjimkou spojení či lemových švů;e) kapsy s velikostí ok 80 mm nebo větší, které nejsou vyrobeny ze:i) síťoviny z jednoduchého vlákna, v níž tloušťka žádného vlákna nepřesahuje 8 mm; neboii) síťoviny ze zdvojeného vlákna, v níž tloušťka žádného vlákna nepřesahuje 5 mm.4. Odchylně od odst. 2 písm. a) a odst. 3 písm. b), d) a e) se při rybolovu v zónách ICES VIII, IX a X velikost ok 80 mm nahrazuje velikostí ok 60 mm.Článek 7Výložníkové vlečné sítě1. Je zakázáno používat nebo mít na plavidle jakoukoli výložníkovou vlečnou síť s velikostí ok menší než 120 mm a větší nebo rovnou 80 mm, pokud celá horní polovina přední části takové sítě nesestává z dílce síťoviny, v němž žádné oko není menší než 180 mm. Délka dílce musí být větší nebo rovna polovině délky výložníku. Dílec musí být připevněn přímo k horní žíni nebo k nejvýše třem řadám síťoviny s libovolně velkými oky, která je připevněna přímo k horní žíni.2. Je zakázáno používat nebo mít na plavidle jakoukoli výložníkovou vlečnou síť o délce výložníku větší než 24 metrů nebo dosahu větším než 24 metrů a výložníkové vlečné sítě o celkové délce výložníků, vypočtené jako součet délek jednotlivých výložníků, větší než 24 metrů nebo celkovém dosahu větším než 24 metrů. Délka výložníku se měří mezi jeho koncovými body, včetně všech přídavných zařízení.Článek 8Tenatové sítě na chytání ryb za žábry a třístěnné tenatové sítě1. Plavidla Společenství nesmějí používat tenatové sítě na chytání ryb za žábry a třístěnné tenatové sítě na žádném místě, kde zaznamenaná hloubka přesahuje 200 metrů.2. Doba ponoření tenatových sítí na chytání ryb za žábry a třístěnných tenatových sítí nesmí překročit 48 hodin.3. Při lovu pomocí tenatových sítí na chytání ryb za žábry


text: a třístěnných tenatových sítí je zakázáno používat více než 50 km sítí současně.Článek 9Zvláštní ustanovení o některých tenatových sítích na chytání ryb za žábry1. Odchylně od článku 8 je povoleno používat tenatové sítě na chytání ryb za žábry s velikostí ok větší nebo rovnou 120 mm a menší než 150 mm severně od 48° severní šířky nebo s velikostí ok větší nebo rovnou 100 mm a menší než 130 mm jižně od 48° severní šířky ve vodách o zaznamenané hloubce menší než 600 metrů za předpokladu, že sítě nejsou více než 100 ok hluboké, že mají míru zavěšení 0,5 nebo vyšší a jsou vybaveny plováky nebo rovnocenným plovacím nářadím. Každá síť smí dosahovat maximálně délky 5 námořních mil a celková délka všech současně nasazených sítí nesmí převýšit 25 km na plavidlo. Maximální doba ponoření činí 24 hodin.2. Odchylně od odstavce 8 je povoleno používat tenatové sítě na chytání ryb za žábry s velikostí ok větší nebo rovnou 250 mm ve vodách o zaznamenané hloubce menší než 600 metrů za předpokladu, že sítě nejsou více než 15 ok hluboké, mají míru zavěšení 0,33 nebo vyšší a nejsou vybaveny plováky ani jiným plovacím nářadím. Každá síť smí dosahovat maximálně délky 10 km. Celková délka všech současně nasazených sítí nesmí převýšit 100 km na plavidlo. Maximální doba ponoření činí 72 hodin.3. Množství žraloků uchovávaných na plavidle používajícím tenatové sítě na chytání ryb za žábry podle odstavce 2 nesmí přesáhnout 5 % živé hmotnosti celkového množství mořských živočichů uchovávaných na plavidle.Oddíl 3OPATřENÍ PRO SNÍžENÍ VÝMěTůČlánek 10Přesun do jiné oblasti v reálném čase při překročení maximálního množství vedlejších úlovků1. Jestliže při kterémkoli zátahu sítě překročí množství ulovených podměrečných ryb 10 % celkového množství úlovků, plavidlo pokračuje v rybolovu teprve poté, co se přemístí do vzdálenosti nejméně pěti námořních mil od jakékoli polohy při předchozím zátahu.2. Jestliže minimální nebo maximální procentní podíl cílového druhu, mimo podměrečné ryby cílového druhu, který je povoleno ulovit pomocí sítě s rozmezím velikosti ok přípustným pro daný druh a uchovávat na plavidle, při kterémkoli zátahu sítě není v souladu s příslušným procentním podílem stanoveným v prováděcích pravidlech přijatých podle článku 22, plavidlo se musí neprodleně přemístit alespoň 10 námořních mil od jakékoli polohy při předchozím zátahu sítě a během následujícího zátahu se držet v minimální vzdálenosti 10 námořních mil od jakékoli polohy při předchozím zátahu.Článek 11Omezení použití automatických třídících zařízení1. Je zakázáno používat nebo mít na rybářském plavidle zařízení, které umožňuje automatické třídění úlovků sledě obecného ( Clupea harengus ), makrely obecné ( Scomber scombrus ) nebo kranase ( Trachurus spp .) podle velikosti.2. Odchylně od odstavce 1 je povoleno mít na plavidle a používat takovéto zařízení, pokud:a) je celý úlovek, který může být v souladu s právními předpisy na plavidle, skladován ve zmrazeném stavu, vytříděné ryby jsou ihned po vytřídění zmrazeny a žádné vytříděné ryby nejsou vhazovány zpět do moře; ab) je zařízení instalováno a umístěno na plavidle tak, že zajišťuje okamžité zmrazení a nedovoluje vhazování mořských živočichů zpět do moře.3. Odchylně od odstavce 1 mohou všechna plavidla oprávněná lovit


text: v Baltském moři, oblasti Velkého a Malého Beltu a Øresundu vézt automatické třídící zařízení uvedené v odstavci 1 v Kattegatu, bylo-li za tímto účelem vydáno zvláštní povolení k rybolovu. Toto zvláštní povolení vymezuje druhy ryb, oblasti, období a ostatní nezbytné podmínky pro používání a držení automatických třídících zařízení na plavidle.Oddíl 4OPATřENÍ NA OCHRANU žIVOTNÍHO PROSTřEDÍČlánek 12Destruktivní rybolovné postupyJe zakázáno lovit, uchovávat na plavidle, překládat na jiná plavidla, skladovat, vykládat, prodávat, vystavovat nebo nabízet k prodeji mořské živočichy ulovené postupy, které zahrnují použití výbušnin, jedů nebo omamných látek, elektrického proudu nebo jakýchkoli druhů střel.Oddíl 5ČINNOSTI NA PLAVIDLEČlánek 13Zpracování1. Je zakázáno provádět jakékoli fyzikální nebo chemické zpracování ryb pro výrobu rybí moučky nebo rybího oleje na rybářském plavidle nebo úlovky ryb za tímto účelem překládat na jiné plavidlo.2. Zákaz uvedený v odstavci 1 se nepoužije v případě těchto činností:a) zpracování nebo překládka vnitřností;b) výroba surimi nebo rybí pulpy na rybářském plavidle.Oddíl 6ZVLÁšTNÍ OPATřENÍ PRO NěKTERÉ DRUHYČlánek 14Omezení lovu garnátů a krevet k ochraně platýsů1. Je zakázáno uchovávat na plavidle jakékoli množství garnátů ( Crangon spp. ) nebo krevet Ezopových ( Pandalus montagui ) ulovených vlečnými sítěmi pro lov při dně s velikostí ok mezi 16 a 31 milimetry, pokud toto množství přesahuje 5 % celkové živé hmotnosti mořských živočichů na plavidle.2. Zákaz uvedený v odstavci 1 se nepoužije, jestliže:a) je na plavidle instalováno funkční zařízení určené k oddělování ulovených platýsů od ulovených garnátů a krevet Ezopových; ab) k lovu garnátů a krevet Ezopových se používá dělící vlečná síť nebo vlečná síť s třídící mřížkou v souladu s pravidly, která stanoví členské státy. Tato pravidla se musejí vztahovat jen na sítě vlečené rybářskými plavidly.Článek 15Omezení lovu lososa a pstruha obecného f. mořskéVe vodách Společenství v rybolovné oblasti uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. a), pokud je tato oblast součástí oblastí uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. c) až e) rozhodnutí 585/2004/ES, se losos a pstruh obecný f. mořská nesmějí uchovávat na plavidle, překládat na jiné plavidlo, vykládat na pevninu, převážet, skladovat, prodávat, vystavovat ani nabízet k prodeji, ale musejí se neprodleně vhodit zpět do moře, jestliže byly tyto ryby uloveny:a) ve vodách mimo šestimílovou zónu měřenou od základních linií členských států s výjimkou Skagerraku a Kattegatu;b) v libovolné části Skagerraku a Kattegatu mimo čtyřmílovou zónu měřenou od základních linií členských států;c) pomocí libovolného vlečného zařízení.KAPITOLA IIIVNITROSTÁTNÍ A REGIONÁLNÍ OPATŘENÍČlánek 16Nouzová opatření pro zachování zdrojů přijímaná členskými státy1. V případě, že je zachování určitých druhů nebo určitých lovišť ryb závažně ohroženo, včetně případů zjištění vysoké koncentrace nedospělých jedinců, a pokud by jakékoli prodlení způsobilo obtížně napravitelnou škodu, může členský stát ve vodách podléhajících jeho svrchovanosti nebo jurisdikci přijmout vhodná opatření pro zachování zdrojů. Dotčený členský stát zajistí, aby takováto opatření nebyla diskriminační vůči rybářským plavidlům jiných členských států.2. Opatření uvedená v odstavci 1 smějí trvat nanejvýš 10 dní, zeměpisný rozsah dotčených lovišť musí být jasně vymezen a opatření se mohou vztahovat pouze na rybářská plavidla, která jsou vybavena pro lov dotčených druhů nebo mají povolení k rybolovu v dotčených lovištích.3. Opatření podle


text: odstavce 1 jsou ihned po svém přijetí spolu s odůvodněním oznámena současně Komisi, ostatním členským státům a regionálním poradním sborům.Článek 17Opatření přijímaná členskými státy vztahující se výhradně na rybářská plavidla plující pod jejich vlajkou1. Za účelem zachování a řízení populací nebo za účelem snížení dopadu rybolovu na mořský ekosystém může členský stát přijmout technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů, která se vztahují pouze na plavidla plující pod jeho vlajkou. Tato opatření mohou:a) doplňovat opatření obsažená v nařízeních Společenství o rybolovu;nebob) jít nad rámec minimálních požadavků obsažených v nařízeních Společenství o rybolovu.2. Opatření uvedená v odstavci 1 musejí být slučitelná s právními předpisy Společenství.3. Dotyčný členský stát taková opatření bezodkladně oznámí ostatním členským státům a Komisi.4. Členské státy Komisi na její žádost předloží veškeré informace potřebné pro posouzení, zda jsou daná opatření v souladu s odstavcem 1.5. Jestliže Komise shledá, že opatření nejsou v souladu s odstavcem 1, přijme rozhodnutí ukládající členskému státu, aby opatření odvolal nebo upravil.Článek 18Vnitrostátní nebo regionální plány pro snížení nebo eliminaci výmětů1. Členské státy nebo regionální poradní sbory mohou Komisi předkládat návrhy týkající se vypracování plánů na snížení nebo eliminaci výmětů na moři a na zvýšení selektivity lovných zařízení. Komise takové návrhy do tří měsíců po jejich obdržení vyhodnotí a předloží příslušnému členskému státu nebo regionálnímu poradnímu sboru svá vyjádření, zejména pokud jde o to, jak příslušné plány přispějí ke snížení nebo eliminaci výmětů.2. Jestliže by jakékoli prodlení ohledně snížení nebo eliminace výmětů způsobilo obtížně napravitelnou škodu, může členský stát ve vodách podléhajících jeho svrchovanosti nebo jurisdikci přijmout vhodná nediskriminační opatření pro zachování zdrojů.KAPITOLA IVVYŇATÉ ČINNOSTIČlánek 19Vědecký výzkum1. Toto nařízení se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné výhradně za účelem vědeckého výzkumu za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:a) rybolovné činnosti jsou prováděny s povolením a pod dohledem členského státu vlajky;b) o rybolovných činnostech byl v příslušných případech předem zpraven pobřežní členský stát;c) plavidlo provádějící rybolovné činnosti má na palubě povolení vydané členským státem vlajky;d) na žádost pobřežního členského státu určenou členskému státu vlajky velitel plavidla na dobu trvání rybolovných činností přijme na palubu pozorovatele z pobřežního členského státu.2. Mořští živočichové ulovení za účelem uvedeným v odstavci 1 mohou být prodáni, skladováni, vystaveni nebo nabízeni k prodeji, pokud:a) splňují normy stanovené v příloze I tohoto nařízení a obchodní normy přijaté podle článku 2 nařízení (ES) č. 104/2000[26] nebob) se přímo prodávají k jiným účelům než k lidské spotřebě.Článek 20Umělé doplňování a přesazováníToto nařízení se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné výhradně za účelem umělého doplňování nebo přesazování mořských živočichů s povolením a pod dohledem členského státu. Pokud se tyto činnosti provádějí ve vodách jiného členského státu, uvědomí se o tom předem Komise a všechny dotčené členské státy.KAPITOLA VZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍČlánek 21Hodnocení účinnosti technických opatřeníKaždých pět let, poprvé po pěti letech od vstupu tohoto nařízení v platnost, Komise na základě doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) a po konzultaci s příslušnými regionálními poradními sbory předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení, která bude obsahovat i posouzení vlivu technických opatření na zachování rybolovných zdrojů. Na základě


text: této zprávy navrhne Komise Radě případné nutné změny.Článek 22Prováděcí pravidlaProváděcí pravidla k tomuto nařízení se přijmou postupem uvedeným v čl. 30 odst. 2 nařízení č. 2371/2002. Tato pravidla stanoví především:a) minimální a maximální procentní podíl cílového druhu mezi živými vodními zdroji uchovávanými na plavidle;b) přípustná rozmezí velikosti ok pro jednotlivé cílové druhy;c) opatření pro snížení nebo eliminaci výmětů a zvýšení selektivity lovných zařízení;d) opatření, založená na nejlepších dostupných vědeckých informacích, týkající se omezení rybolovných činností v určitých obdobích nebo v určitých oblastech, které jsou uvedeny v článku 2, za účelem ochrany mořských stanovišť v těchto oblastech;e) další technická opatření na ochranu mořských stanovišť nebo rybolovných zdrojů.Článek 23Postup pro přijímání změn přílohZměny příloh tohoto nařízení se přijímají postupem uvedeným v čl. 30 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002.Článek 24Zrušovací ustanovení1. Nařízení (ES) č. 850/98 a nařízení (ES) č. 2549/2000 se zrušují.2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.Článek 25Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne xx xx 2009.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněPříloha IMinimální velikosti při vykládceRybyTreska obecná (Gadus morhua) Treska tmavá (Pollachius virens) Štikozubec obecný (Merluccius merluccius) Pakambala (Lepidorhombus spp.) Jazyk (Solea spp.) Mořčák evropský (Dicentrarchus labrax) Makrela (Scomber spp.) Kranas (Trachurus spp.) Sleď obecný (Clupea harengus) Sardinka obecná (Sardina pilchardus) Sardel obecná (Engraulis encrasicolus) | 35 cm 35 cm 27 cm 20 cm 24 cm 36 cm 20 cm 15 cm 20 cm 11 cm 12 cm |KorýšiHumr severský (Nephrops norvegicus) Zadečky humra severského Krab pavoučí (Maia squinado) Krab německý (Cancer pagurus) | 85 mm (celková délka) 25 mm (délka krunýře) 46 mm 120 mm 140 mm |MěkkýšiChobotnice pobřežní (Octopus vulgaris) Hřebenatka kuchyňská (Pecten maximus) | 450 gramů (vykuchaná) 100 mm |Příloha IIMěření velikosti mořských živočichů1. Velikost ryby se měří od vrcholu rypce po konec nejdelších paprsků ocasní ploutve.2. Velikost humra severského se měří jako délka krunýře rovnoběžně se středovou osou od zadní strany kterékoli oční jamky k distálnímu okraji krunýře nebo jako celková délka od špičky rostra k zadnímu konci posledního článku těla bez štětin nebo, v případě oddělených zadečků humra severského, od předního okraje prvního přítomného článku zadečku k zadnímu konci posledního článku těla bez štětin. Zadeček se měří na hřbetní straně, a to narovnaný a nevytažený.3. Velikost kraba pavoučího nebo kraba německého se určí jako minimální šířka krunýře měřená kolmo k předozadní středové ose krunýře.4. Velikost mlže se měří jako nejdelší část jeho schránky.Příloha IIISrovnávací tabulkaNařízení (ES) č. 850/98 | Toto nařízení |Článek 1 | Článek 1 |Článek 2 | Článek 2 |Článek 3 | Článek 3 |Čl. 4 odst. 1 |Čl. 4 odst. 2 |Čl. 4 odst. 3 |Čl. 4 odst. 4 |Čl. 4 odst. 5 |Čl. 4 odst. 6 |Článek 5 |Čl. 6 odst. 1 | Čl. 6 odst. 3 písm. d) |Čl. 6 odst. 2 | Čl. 6 odst. 3 písm. a) |Čl. 6 odst. 3


text: |Článek 7 |Článek 8 | Čl. 6 odst. 3 písm. e) |Článek 9 | Čl. 6 odst. 3 písm. b) |Článek 10 |Článek 11 |Článek 12 |Článek 13 |Článek 14 |Článek 15 |Článek 16 | Čl. 6 odst. 1 |Článek 17 | Čl. 4 odst. 1 |Čl. 18 odst. 1 | Čl. 4 odst. 4 |Čl. 18 odst. 2 |Čl. 18 odst. 3 |Čl. 18 odst. 4 |Čl. 19 odst. 1 | Čl. 4 odst. 2 |Čl. 19 odst. 2 |Čl. 19 odst. 3 | Čl. 4 odst. 3 |Článek 20 |Článek 21 |Článek 22 |Článek 23 |Článek 25 | Článek 14 |Článek 26 | Článek 15 |Článek 27 |Článek 28 |Článek 29 |Článek 29a |Článek 29b |Čl. 30 odst. 1 | Čl. 7 odst. 2 |Čl. 30 odst. 2 |Čl. 30 odst. 3 |Čl. 30 odst. 4 |Čl. 30 odst. 5 |Článek 31 | Článek 12 |Článek 32 | Článek 11 |Článek 33 |Článek 34 |Článek 35 |Článek 36 |Článek 37 |Článek 38 |Článek 39 |Článek 40 |Článek 42 | Článek 13 |Článek 43 | Článek 19 |Článek 44 | Článek 20 |Článek 45 | Článek 16 |Článek 46 | Článek 17 |Článek 47 |Článek 48 | Článek 22 |Článek 49 |Článek 50 | Článek 25 |Příloha I |Příloha II |Příloha III |Příloha IV |Příloha V |Příloha VI |Příloha VII |Příloha VIII |Příloha IX |Příloha X |Příloha XI |Příloha XII | Příloha I |Příloha XIII | Příloha II |Příloha XIV |Příloha XV | Příloha III |[1] Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1.[2] Úř. věst. L 292, 21.11.2000, s. 5. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1456/2001 ze dne 16. července 2001.[3] Úř. věst. L 256, 3.8.2004, s. 17. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím Rady ze dne 11. června 2007 (2007/409/ES).[4] KOM(2004) 438 v konečném znění.[5] Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1.[6] KOM(2005) 647 v konečném znění.[7] Pro Severní moře, pro severozápadní vody a pro jihozápadní vody.[8] Nařízení Rady (ES) č. 812/2004 ze dne 26. dubna 2004, kterým se stanoví opatření týkající se náhodných úlovků kytovců při rybolovu a kterým se mění nařízení (ES) č. 88/98. Toto nařízení zůstane samostatné, protože se nevztahuje jen na Severní moře, ale také na Středozemní moře a Baltské moře.[9] Schůze pracovní skupiny VTHVR ve dnech 19.–23. března 2007 a ve dnech 15.–19. března 2007.[10] Schůze pracovní skupiny VTHVR ve dnech 11.–15. června 2007.[11] 4.–6. června 2007 v norském Aalesundu.[12] ICES WGFTFB Report 2005 (ICES CM 2005/B:04).[13] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.[14] Úř. věst. C , , s. .[15] Úř. věst. C , , s. .[16] Úř. věst. C , , s. .[17] Úř. věst. C , , s. .[18] Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2166/2005.[19] KOM(2004) 438 v konečném znění.[20] Úř. věst. L 349, 31.12.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 809/2007.[21] Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 11.[22] Úř. věst. L 256, 3.8.2004, s. 17. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2007/409/ES (Úř. věst. L 155, 15.6.2007, s. 68).[23] Úř. věst. L


text:
 |
 52011PC0751
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se zřizuje Azylový a migrační fond /* KOM/2011/0751 v konečném znění - 2011/0366 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Poslední roky se vyznačovaly stálým
 rozvojem politik souvisejících s prostorem svobody, bezpečnosti a práva.
 Jejich význam byl potvrzen Stockholmským programem[1] i jeho akčním plánem[2], jehož provádění
 tvoří v nejbližších pěti letech strategickou prioritu. Akční
 plán se týká oblastí jako migrace (legální migrace a integrace, azyl, nelegální
 migrace a navracení), bezpečnosti (předcházení a boje proti terorismu
 a organizované trestné činnosti, policejní spolupráce) a řízení
 vnějších hranic (včetně vízové politiky), jakož i vnějšího
 rozměru těchto politik. Lisabonská smlouva dává Unii možnost zaujmout
 ambicióznější postup při řešení každodenních starostí
 občanů, jež se týkají prostoru svobody, bezpečnosti a práva.
 Ve Stockholmském programu se odráží
 vědomí skutečnosti, že rostoucí mobilita osob přináší jak
 možnosti, tak výzvy, a zdůrazňuje, že dobře řízená migrace
 může být přínosem pro všechny zúčastněné strany. Evropská
 rada si je rovněž vědoma toho, že v souvislosti se značnými
 problémy spojenými s demografickým vývojem, jemuž bude Unie díky zvýšené
 poptávce po pracovní síle v budoucnu vystavena, budou pružné migrační
 politiky představovat významný příspěvek k hospodářskému
 rozvoji a výkonnosti Unie z dlouhodobého hlediska.
 Komise dne 29. června 2011
 přijala návrh příštího víceletého finančního rámce na období
 2014–2020[3]:
 rozpočet na splnění strategie Evropa 2020. V rámci politik
 v oblasti vnitřních věcí, jež se týkají bezpečnosti,
 migrace a řízení vnějších hranic, navrhla Komise zjednodušit
 strukturu výdajových nástrojů tím, že se sníží počet programů a
 vytvoří se struktura složená ze dvou pilířů: Azylového a
 migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost.
 Tímto nařízením se zřizuje Azylový a
 migrační fond, který pokračuje v procesu budování kapacit, jenž byl
 vytvořen za pomoci Evropského uprchlického fondu[4], Evropského fondu pro integraci
 státních příslušníků třetích zemí[5]
 a Evropského návratového fondu[6],
 a rozšiřuje se, tak aby lépe obsáhl různé aspekty společné
 azylové a přistěhovatelské politiky Unie, včetně
 opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím, jež
 slouží hlavně zájmům a cílům EU v těchto politických
 oblastech, a byl schopen zohlednit nový vývoj.
 V rámci rozvíjení společné azylové
 politiky s cílem poskytnout každému státnímu příslušníkovi třetích
 zemí, který potřebuje mezinárodní ochranu, vhodný status a zajistit
 dodržování zásady nenavracení (non-refoulement), jak je upravena ve
 Smlouvě o fungování Evropské unie, je nezbytné, aby na základě
 solidarity mezi členskými státy byl zřízen mechanismus na podporu
 rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí spojeného
 s přijetím a nesením následků v souvislosti s přijímáním
 osob, které potřebují mezinárodní ochranu, a vysídlených osob. K tomu
 rovněž patří silná složka týkající se znovuusídlení a
 přemisťování.
 Dobře organizovaná politika legálního
 přistěhovalectví a účinnější integrační strategie
 sehrají spolu se Stockholmským programem a za podpory právních nástrojů
 Unie hlavní úlohu při zajišťování dlouhodobé konkurenceschopnosti
 Unie a nakonec i budoucnosti jejího sociálního modelu. V tomto ohledu
 zůstává lepší hospodářská a sociální integrace legálně
 pobývajících státních příslušníků třetích zemí klíčem
 k maximalizaci výhod vyplývajících z přistěhovalectví.
 Účinná a udržitelná návratová politika je
 zásadním prvkem dobře řízeného režimu migrace uvnitř Unie. Je
 také nezbytným doplňkem