text:
použije na subkonsolidovaném základě a po zohlednění účinku
 zmírnění úvěrového rizika a výjimek podle článků 399
 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013 a článku 16
 tohoto nařízení.
 Článek 15
 Limity velkých expozic mimo skupinu
 1. Navíc k ustanovením
 čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, pokud byla
 uložena opatření v souladu s touto kapitolou tohoto nařízení, nesmí
 základní úvěrové instituci vzniknout následující expozice:
 a) velká expozice překračující
 25 % způsobilého kapitálu základní úvěrové instituce
 vůči finančnímu subjektu. Uvedený limit expozice se použije na
 individuálním a na subkonsolidovaném základě a po zohlednění
 účinku zmírnění úvěrového rizika a výjimek podle
 článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013
 a článku 16 tohoto nařízení;
 b) velké expozice, které celkem
 překračují 200 % způsobilého kapitálu základní úvěrové
 instituce, vůči finančním subjektům. Uvedený limit expozice
 se použije na individuálním a na subkonsolidovaném základě a po
 zohlednění účinku zmírnění úvěrového rizika a výjimek
 podle článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013
 a článku 16 tohoto nařízení.
 2. Komise je zmocněna k
 přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35
 s cílem upravit úroveň souhrnného limitu velké expozice mimo skupinu
 uvedenou v odst. 1 písm. b) podle toho, do jaké míry bylo uznáno
 zmírnění úvěrového rizika.
 Článek 16
 Techniky zmírňování úvěrového
 rizika
 Navíc k ustanovením článků 399 až 403
 nařízení (EU) č. 575/2013, pokud byla uložena opatření v
 souladu s touto kapitolou tohoto nařízení, použijí se pro účely
 dodržení limitů velkých expozic podle článků 14 a 15 tohoto
 nařízení na výpočet hodnot expozice omezení týkající se uznávání
 technik zmírňování úvěrového rizika.
 Komise je zmocněna k přijímání
 aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 s cílem
 specifikovat míru, v níž se uznávají techniky zmírňování úvěrového
 rizika včetně druhů způsobilé úvěrové ochrany a jejích
 limitů pro účely prvního pododstavce v zájmu zajištění toho, že
 nedojde k selhání technik zmírňování rizik, pokud se rizika projeví, aby
 tak mohlo dojít k efektivní obnově úvěrové ochrany.
 Článek 17
 Odchylka od přechodných ustanovení
 pro velké expozice
 Odchylně od čl. 493
 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 se výjimky stanovené
 v uvedeném odstavci nepoužijí na expozice, které vznikly základním
 úvěrovým institucím, na něž se uplatnila strukturální opatření
 v souladu s tímto nařízením.
 Článek 18
 Plán oddělení
 1. Pokud příslušný orgán
 přijal v souladu s čl. 10 odst. 3 rozhodnutí o
 tom, že základní úvěrová instituce nesmí provádět určité
 činnosti obchodování, základní úvěrová instituce nebo případně
 její mateřský podnik v EU předloží příslušnému orgánu ve
 lhůtě 6 měsíců ode dne rozhodnutí podle
 čl. 10 odst. 3 druhého pododstavce plán oddělení.
 Podobně pokud se subjekt uvedený v
 čl. 9 odst. 1 rozhodl oddělit od základní úvěrové
 instituce obchodní činnosti, na něž se vztahuje povinnost
 přezkumu podle článku 9, předloží na začátku
 přezkumného období podle článku 9 plán popisující toto
 oddělení. Plán obsahuje alespoň informace požadované v odst. 2
 písm. a) a b) tohoto článku.
 2. Plán oddělení
 podrobně vysvětlí, jak bude oddělení provedeno.
 Tento plán obsahuje alespoň tyto prvky:
 a) specifikaci aktiv a činností,
 které budou odděleny od základní úvěrové


text:
instituce;
 b) popis použití pravidel uvedených
 v článku 13;
 c) harmonogram oddělení.
 3. Příslušný orgán plány
 uvedené v odstavcích 1 a 2 posoudí a do šesti měsíců
 od jejich předložení přijme rozhodnutí, kterým plán
 oddělení schválí nebo nařídí jeho změny.
 4. Pokud příslušný orgán
 nařídí změny plánu oddělení, základní úvěrová instituce
 nebo případně její mateřský podnik v EU plán oddělení
 opětovně předloží s požadovanými změnami do tří
 měsíců od žádosti příslušného orgánu.
 5. Příslušný orgán
 přijme rozhodnutí o schválení nebo zamítnutí plánu do jednoho
 měsíce od opětovného předložení takového plánu. Pokud
 příslušný orgán plán zamítne, přijme do jednoho měsíce po
 zamítnutí rozhodnutí, kterým stanoví plán oddělení obsahující veškeré
 nezbytné úpravy.
 6. Pokud základní úvěrová
 instituce nebo případně její mateřský podnik v EU plán
 oddělení podle odstavce 1 nepředloží, přijme příslušný
 orgán nejpozději do 3 měsíců po uplynutí lhůty uvedené
 v odstavci 1 rozhodnutí, kterým plán oddělení stanoví.
 7. Pokud základní úvěrová
 instituce nebo případně její mateřský podnik v EU
 opětovně nepředloží plán oddělení se změnami
 požadovanými příslušným orgánem, přijme příslušný orgán
 nejpozději jeden měsíc po uplynutí lhůty uvedené v odst. 4
 prvním pododstavci rozhodnutí, kterým plán oddělení stanoví.
 8. Základní úvěrová
 instituce nebo případně její mateřský podnik v EU prokáže
 příslušnému orgánu splnění schváleného plánu.
 9. Vedoucí orgán úvěrové
 instituce nebo mateřského podniku v EU zajistí, aby byl plán
 oddělení splněn v souladu se schválením příslušného orgánu.
 Článek 19
 Spolupráce mezi příslušnými orgány
 a orgány příslušnými k řešení
 1. Před přijetím
 rozhodnutí uvedeného v čl. 10 odst. 3 jej příslušný
 orgán oznámí relevantnímu orgánu příslušnému k řešení určenému
 v souladu s článkem 3 směrnice [o ozdravných postupech
 a řešení problémů bank].
 2. Pokud příslušný orgán
 provádí posouzení v souladu s článkem 9 a pokud v
 souladu s článkem 10 nařizuje, aby základní úvěrová instituce
 nevykonávala určité činnosti, zohlední veškerá probíhající nebo již
 existující posouzení možnosti obnovení platební schopnosti provedená kterýmkoli
 relevantním orgánem příslušným k řešení podle
 článků 13 a 13 písm. a) směrnice [o ozdravných
 postupech a řešení problémů bank].
 3. Příslušný orgán
 spolupracuje s relevantním orgánem příslušným k řešení a
 vyměňuje si s ním příslušné informace, které jsou považovány za
 nezbytné k plnění jeho povinností.
 4. Příslušný orgán zajistí,
 aby opatření uložená podle této kapitoly byla v souladu s
 opatřeními přijatými podle čl. 13 písm. b)
 nařízení (EU) č. 1024/2013, čl. 8 odst. 9
 nařízení (EU) č. [o jednotném mechanismu řešení
 problémů], článku 13, čl. 13 písm. a) a
 článků 14 a 15 směrnice [o ozdravných postupech a
 řešení problémů bank] a článku 104 směrnice
 2013/36/EU.
 Článek 20
 Činnosti zakázané pro obchodní
 subjekt
 Obchodní subjekt nesmí:
 a) přijímat vklady způsobilé
 pro systém pojištění vkladů v souladu se směrnicí 94/19/ES,
 s výjimkou případů, kdy příslušný vklad souvisí s
 výměnou kolaterálu souvisejícího s obchodními činnostmi;
 b) poskytovat v souvislosti
 s činnostmi uvedenými v písmeni a) platební služby ve
 smyslu čl. 4 odst. 3 směrnice 2007/64/ES, s výjimkou
 případů, kdy mají příslušné platební služby podpůrnou
 funkci a jsou nezbytně nutné pro výměnu kolaterálu souvisejícího s
 obchodními činnostmi.
 Článek 21
 Výjimka z požadavků

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
kapitoly
 III
 1. Na žádost členského
 státu může Komise udělit výjimku z požadavků této kapitoly
 pro úvěrovou instituci přijímající vklady od fyzických osob
 a malých a středních podniků, na které se vztahuje
 vnitrostátní zákonná úprava přijatá před 29. lednem 2014, pokud
 dotyčné vnitrostátní právní předpisy splňují tyto požadavky:
 a) jejich cílem je prevence finančního
 napětí nebo selhání a systémového rizika podle článku 1;
 b) zakazují úvěrovým institucím
 přijímajícím způsobilé vklady od fyzických osob a malých a
 středních podniků vykonávat regulovanou činnost obchodování s
 investicemi na vlastní účet a držení obchodních aktiv; vnitrostátní právní
 předpisy mohou nicméně stanovit omezené výjimky umožňující
 úvěrové instituci přijímající vklady od fyzických osob a malých a
 středních podniků provádět činnosti zmírňování rizika
 v zájmu obezřetného řízení svého kapitálu, likvidity a
 finančních prostředků a poskytovat klientům omezené služby
 řízení rizika;
 c) pokud je úvěrová instituce
 přijímající vklady fyzických osob a malých a středních
 podniků členem skupiny, zajistí, aby byla úvěrová instituce
 právně oddělena od subjektů skupiny, které vykonávají
 regulovanou činnost obchodování s investicemi na vlastní účet nebo
 drží obchodní aktiva, a vnitrostátní právní předpisy stanoví následující:
 i) úvěrová instituce přijímající
 způsobilé vklady fyzických osob a malých a středních
 podniků je schopna přijímat rozhodnutí nezávisle na jiných subjektech
 skupiny;
 ii) úvěrová instituce přijímající
 způsobilé vklady fyzických osob a malých a středních
 podniků má vedoucí orgán, který je nezávislý na jiných subjektech skupiny
 i na samotné úvěrové instituci;
 iii) úvěrová instituce přijímající
 způsobilé vklady fyzických osob a malých a středních
 podniků podléhá sama za sebe požadavkům v oblasti kapitálu a
 likvidity;
 iv) úvěrová instituce přijímající
 způsobilé vklady fyzických osob a malých a středních
 podniků nesmí uzavírat smlouvy nebo transakce s jinými subjekty
 skupiny za jiných podmínek, než které jsou obdobné podmínkám uvedeným
 v čl. 13 odst. 7.
 2. Členský stát, který si
 přeje získat výjimku pro úvěrovou instituci, na kterou se vztahují
 dotčené vnitrostátní právní předpisy, zašle Komisi žádost
 o výjimku společně s kladným stanoviskem vydaným příslušným
 orgánem dohledu nad úvěrovou institucí které se žádost o výjimku
 týká. V této žádosti se uvedou veškeré nezbytné údaje pro posouzení
 vnitrostátních právních předpisů, jakož i úvěrové instituce, pro
 něž je výjimka požadována. Pokud se Komise domnívá, že nemá
 k dispozici veškeré potřebné údaje, kontaktuje do dvou
 měsíců od obdržení takové žádosti dotyčný členský stát
 a upřesní, které dodatečné údaje požaduje.
 Jakmile má Komise veškeré údaje, které považuje za
 nezbytné k posouzení žádosti o výjimku, oznámí to do jednoho
 měsíce žádajícímu členskému státu, že je s údaji spokojena.
 Do pěti měsíců po vydání
 oznámení uvedeného v druhém pododstavci Komise poté, co s Evropským
 orgánem pro bankovnictví konzultovala důvody svého plánovaného rozhodnutí
 a potenciální dopad takového rozhodnutí pro finanční stabilitu Unie
 a fungování vnitřního trhu, přijme prováděcí rozhodnutí,
 které stanoví, že dotčené vnitrostátní právní předpisy nejsou
 neslučitelné s ustanoveními této kapitoly a udělí úvěrovým
 institucím uvedeným v žádosti podle odstavce 1 výjimku. Má-li Komise v
 úmyslu prohlásit dotčené vnitrostátní právní předpisy za
 neslučitelné a výjimku neudělit, specifikuje podrobně své
 námitky a umožní žádajícímu členskému státu, aby do jednoho
 měsíce ode dne oznámení námitek


text:
Komisi předložil své písemné
 vyjádření. Komise do tří měsíců od uplynutí
 lhůty pro takové vyjádření přijme prováděcí rozhodnutí,
 kterým se výjimka schválí či zamítne.
 Dojde-li ke změně vnitrostátních
 právních předpisů, členský stát tyto změny oznámí Komisi.
 Komise může prováděcí rozhodnutí uvedené ve třetím pododstavci
 přezkoumat.
 Pokud se vnitrostátní právní předpisy, které
 nejsou prohlášeny za neslučitelné s touto kapitolou, na úvěrovou
 instituci, které byla poskytnuta výjimka z požadavků této kapitoly,
 již nevztahují, tato výjimka se pro uvedenou úvěrovou instituci
 zruší.
 Komise oznámí svá rozhodnutí Evropskému orgánu pro
 bankovnictví. Evropský orgán pro bankovnictví zveřejní seznam
 úvěrových institucí, jimž byla udělena výjimka v souladu s tímto
 článkem. Seznam se průběžně aktualizuje.
 Kapitola IV
 Subjekty podléhající požadavkům
 kapitol II a III
 Článek 22
 Pravidla pro výpočet prahových
 hodnot
 1. Pro účely
 čl. 3 písm. b) bodu ii) vychází výpočet prahových hodnot z
 konsolidované účetní závěrky mateřského podniku EU.
 2. Pro účely
 čl. 3 písm. b) bodu iii) vychází výpočet prahových hodnot z
 činností prováděných v Unii.
 3. Aktiva a závazky
 pojišťoven a zajišťoven a jiných nefinančních
 podniků se do výpočtu nezahrnují.
 4. Příslušný orgán do [OP
 insert the correct date by 12 months of publication of this Regulation]
 určí úvěrové instituce a skupiny, na něž se v souladu s
 článkem 3 vztahuje toto nařízení, a ihned je oznámí Evropskému orgánu
 pro bankovnictví.
 Poté, co obdrží oznámení příslušného orgánu,
 Evropský orgán pro bankovnictví seznam uvedený v prvním pododstavci ihned
 zveřejní. Seznam se průběžně aktualizuje.
 Článek 23
 Výpočet objemu obchodních
 činností
 1. Pro účely
 článku 3 se objem obchodních činností vypočte
 v souladu s platným účetním režimem následujícím způsobem.
 Obchodní činnosti = (TSA + TSL + DE + DL)/2,
 kde:
 a) aktiva obchodních cenných papírů (Trading
 Securities Assets – TSA) jsou aktiva, jež jsou součástí portfolia
 řízeného jako celek, u nichž existují důkazy uskutečnění
 nedávného skutečného krátkodobého zisku, s výjimkou derivátových aktiv;
 b) závazky obchodních cenných papírů (Trading
 Securities Liabilities – TSL) jsou závazky přijaté s úmyslem je v
 krátkodobém horizontu znovu zakoupit, jež jsou součástí portfolia
 řízeného jako celek, u nichž existují důkazy uskutečnění
 nedávného skutečného krátkodobého zisku, s výjimkou derivátových
 závazků;
 c) derivátová aktiva (Derivative Assets
 – DA) jsou deriváty s kladnou hodnotou náhrady, jež nejsou určeny jako
 zajišťovací nebo vložené deriváty;
 d) derivátové závazky (Derivative
 Liabilities – DL) jsou deriváty se zápornou hodnotou náhrady, jež nejsou
 určeny jako zajišťovací deriváty.
 2. Aktiva a závazky
 pojišťoven a zajišťoven a jiných nefinančních
 podniků se do výpočtu obchodních činností nezahrnují.
 3. Evropský orgán pro
 bankovnictví přijme návrhy prováděcích technických norem, jimiž se
 stanoví metodika výpočtu objemu obchodních činností uvedených
 v odstavci 1, přičemž se zohlední rozdíly v použitelných
 účetních režimech.
 Evropský orgán pro bankovnictví předloží tyto
 návrhy prováděcích technických norem Komisi do [OP please introduce
 exact date 1 month from the day of publication of the Regulation].
 Komisi je svěřena pravomoc přijímat
 prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s
 článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
 4. Komise je zmocněna
 měnit prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci
 v souladu s článkem 35 složky obchodních činností


text:
uvedených v písmenech a) až d) odstavce 1 tohoto článku s cílem
 zohlednit změny platných účetních režimů.
 Článek 24
 Předkládání informací
 o obchodních činnostech příslušnému orgánu
 1. Subjekty uvedené v
 článku 3 předloží příslušnému orgánu poprvé [PO to insert a
 date 9 months after the date of publication of this Regulation] a
 následně každoročně příslušné informace o celkovém objemu
 svých obchodních činností a jejich složek podle čl. 23 odst. 1.
 2. Evropský orgán pro
 bankovnictví vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro stanovení
 jednotné šablony pro vykazování podle odstavce 1 a pokynů, jak tuto
 šablonu používat.
 Evropský orgán pro bankovnictví předloží tyto
 návrhy prováděcích technických norem Komisi do [OP please introduce
 exact date, 1 month from the day of publication of the Regulation].
 Komisi je svěřena pravomoc přijímat
 prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s
 článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
 Kapitola V
 Dodržování
 oddíl jedna
 Subjekty
 Článek 25
 Povinnosti subjektů,
 na něž se vztahuje toto nařízení
 1. Subjekty, na něž se
 vztahuje toto nařízení, přijmou vhodná opatření umožňující
 příslušným orgánům získat informace potřebné k tomu, aby
 posoudily, zda je toto nařízení dodržováno.
 2. Subjekty, na něž se
 vztahuje toto nařízení, poskytnou příslušnému orgánu veškeré nezbytné
 informace, včetně informací nezbytných pro posouzení na základě
 parametrů uvedených v čl. 9 odst. 2, pro posouzení
 dodržování tohoto nařízení. Uvedené subjekty rovněž zajistí, aby
 jejich vnitřní kontrolní mechanismy a administrativní a účetní
 postupy umožňovaly nepřetržité sledování dodržování tohoto
 nařízení z jejich strany.
 3. Subjekty, na něž se
 vztahuje toto nařízení, vedou evidenci všech svých transakcí a dokumentují
 své systémy a postupy používané pro účely tohoto nařízení
 takovým způsobem, aby byl příslušný orgán schopen
 nepřetržitě sledovat dodržování tohoto nařízení.
 oddíl dva
 Příslušné orgány
 Článek 26
 Pravomoci
 a povinnosti příslušných orgánů
 1. Při plnění svých
 povinností, jež jsou jim svěřeny tímto nařízením, vykonávají
 příslušné orgány pravomoci, jež jsou jim svěřeny v souladu s
 příslušnými právními předpisy Unie.
 2. Příslušný orgán
 monitoruje činnosti subjektů, na něž se vztahuje toto
 nařízení, a nepřetržitě posuzuje a zajišťuje
 dodržování tohoto nařízení.
 3. Příslušné orgány mají
 pravomoc požadovat od mateřského podniku v EU, jenž není regulovaným
 subjektem, ale má alespoň jeden dceřiný podnik, jenž je regulovaným
 subjektem, aby zajistil, že jeho regulované dceřiné podniky dodržují
 toto nařízení.
 4. Pro účely tohoto
 nařízení se za orgán vykonávající dohled na konsolidovaném
 základě považuje příslušný orgán pro všechny subjekty skupiny,
 které patří do stejné skupiny jako mateřský podnik v EU a na něž
 se vztahuje toto nařízení.
 Pokud je dceřiný podnik mateřského
 podniku v EU usazen v jiném členském státě a dohled nad ním vykonává
 jiný orgán dohledu, než nad mateřským podnikem v EU, a pokud je tento
 dceřiný podnik významný ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení (EU)
 č. 1024/2013, orgán vykonávající dohled na konsolidovaném
 základě konzultuje příslušný orgán domovského členského státu
 významného dceřiného podniku ohledně jakéhokoli rozhodnutí, jež má
 orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě přijmout podle
 tohoto nařízení.
 Kapitola VI
 Vztahy se třetími zeměmi
 Článek 27
 Rovnocennost právního rámce třetí
 země
 1. Na žádost
 příslušného orgánu členského státu


text:
nebo třetí země nebo
 z vlastního podnětu může Komise přijímat prováděcí
 akty, jimiž se určí, že:
 a) právní, dohledová a donucovací
 opatření třetí země zajišťují, že úvěrové instituce a
 mateřské společnosti v této třetí zemi dodržují závazné
 požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v článcích
 6, 10 až 16 a 20;
 b) právní rámec uvedené třetí země
 stanoví účinný rovnocenný systém uznávání strukturálních opatření
 přijatých podle vnitrostátních právních režimů třetí země.
 2. Komise může své
 rozhodnutí změnit nebo zrušit, jestliže podmínky, na jejichž
 základě bylo takové rozhodnutí přijato, již nejsou splněny.
 3. Komise je zmocněna k
 přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu
 s článkem 35 tohoto nařízení s cílem stanovit kritéria pro
 posouzení toho, zda je právní a dohledový rámec třetí země rovnocenný
 tomuto nařízení či nikoli.
 Komise přijme akt v přenesené
 pravomoci do [OP please introduce the exact date within 24 months from the
 entry into force of this Regulation].
 4. Evropský orgán pro
 bankovnictví vypracuje ujednání o spolupráci s dotčenými
 příslušnými orgány třetích zemí, jejichž právní a dohledový
 rámec byl shledán rovnocenným s tímto nařízením v souladu
 s odstavci 1 až 3. V těchto ujednáních se stanoví
 alespoň minimální režim sdílení informací mezi dotčenými
 příslušnými orgány obou jurisdikcí.
 Kapitola VII
 Správní sankce a opatření
 Článek 28
 Správní sankce a opatření
 1. Aniž jsou dotčeny
 dohledové pravomoci příslušných orgánů podle článku 26 a
 právo členských států stanovit a ukládat trestní sankce, zajistí
 členské státy v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy,
 aby příslušné orgány měly pravomoc ukládat správní sankce a jiná
 správní opatření týkající se alespoň těchto porušení:
 a) porušení zákazu stanoveného
 článkem 6;
 b) jakákoli manipulace s informacemi, jež
 mají být předloženy v souladu s čl. 24 odst. 1.
 Členské státy zajistí, aby příslušné
 orgány měly pravomoc ukládat správní sankce a opatření
 vůči úvěrové instituci a jakémukoli subjektu skupiny,
 včetně smíšené holdingové společnosti, pojišťovny nebo
 zajišťovny.
 Pokud se ustanovení prvního pododstavce
 uplatňují na právnické osoby, členské státy zajistí, aby
 příslušné orgány měly v případě porušení pravomoc
 uplatnit za podmínek stanovených vnitrostátními právními předpisy
 sankce vůči členům vedoucího orgánu a jiným fyzickým
 osobám, které jsou na základě vnitrostátních právních předpisů
 za porušení odpovědné.
 2. Správní sankce
 a opatření přijaté pro účely odstavce 1 musí být
 účinné, přiměřené a odrazující.
 3. Pokud se členské státy
 rozhodnou stanovit za porušení ustanovení odstavce 1 trestní sankce, musí
 zajistit, aby byla zavedena vhodná opatření tak, aby příslušný orgán
 měl všechny pravomoci nezbytné k tomu, aby mohl spolupracovat se
 soudními orgány ve své jurisdikci s cílem obdržet příslušné informace
 týkající se vyšetřování trestných činů nebo řízení
 zahájených pro možné porušení článku 6 a pro manipulaci s
 informacemi, jež mají být předloženy v souladu s čl. 24 odst. 1,
 a poskytovat tytéž informace ostatním příslušným orgánům
 a Evropskému orgánu pro bankovnictví v zájmu splnění své povinnosti
 spolupracovat pro účely odstavce 1 navzájem a případně
 s Evropským orgánem pro bankovnictví.
 Příslušné orgány mohou v zájmu usnadnění
 výkonu svých sankčních pravomocí rovněž spolupracovat
 s příslušnými orgány jiných členských států.
 4. Členské státy
 v souladu s vnitrostátními


text:
právními předpisy udělí
 příslušným orgánům pravomoc ukládat v případě porušení
 podle odstavce 1 alespoň tyto správní sankce a jiná opatření:
 a) příkaz osobě odpovědné za
 porušení, aby protiprávní jednání ukončila a zdržela se jeho opakování;
 b) vydání zisku realizovaného nebo ztrát
 zamezených díky porušení, pokud je lze určit;
 c) veřejná výstraha, která označí
 odpovědnou osobu a povahu porušení;
 d) zrušení nebo pozastavení povolení;
 e) dočasný zákaz výkonu vedoucích
 funkcí v subjektu uvedeném v článku 3 pro jakoukoli fyzickou
 osobu, jež je považována za odpovědnou;
 f) v případě opakovaného porušení
 trvalý zákaz výkonu vedoucích funkcí v subjektu uvedeném
 v článku 3 pro jakoukoli fyzickou osobu, jež je považována za
 odpovědnou;
 g) maximální správní peněžitá sankce,
 jejíž výše činí nejméně trojnásobek zisku realizovaného nebo ztráty
 zamezené díky porušení, pokud je lze určit;
 h) ve vztahu k fyzickým osobám maximální
 správní peněžitá sankce ve výše nejméně 5 000 000 EUR, nebo v
 členských státech, jejichž měnou není euro, odpovídající hodnota v
 národní měně ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost;
 i) ve vztahu k právnickým osobám maximální
 správní peněžitá sankce ve výši nejméně 10 % celkového
 ročního obratu právnické osoby podle nejnovější dostupné účetní
 závěrky schválené vedoucím orgánem; je-li právnická osoba mateřským
 podnikem nebo dceřiným podnikem mateřského podniku, který je povinen
 vypracovat konsolidovanou účetní závěrku podle směrnice
 2013/34/EU, je příslušným celkovým ročním obratem celkový roční
 obrat nebo odpovídající typ příjmu v souladu s příslušným
 účetním režimem podle nejnovější dostupné konsolidované účetní
 závěrky schválené vedoucím orgánem vrcholného mateřského podniku.
 Členské státy mohou příslušným
 orgánům udělit další pravomoci kromě těch uvedených v tomto
 odstavci a mohou stanovit širší oblast působnosti a vyšší sazby sankcí,
 než jak je stanoveno v tomto odstavci.
 5. Do [OP please introduce
 the exact date 12 months after entry into force of this Regulation] oznámí
 členské státy předpisy týkající se odstavce 1 Komisi a Evropskému
 orgánu pro bankovnictví. Bezodkladně oznámí Komisi a Evropskému orgánu pro
 bankovnictví jakékoli jejich následné změny.
 Článek 29
 Výkon dohledových pravomocí
 a sankcí
 1. Členské státy zajistí,
 aby příslušné orgány při určování typu a výše správních sankcí a
 jiných opatření přihlédly ke všem relevantním okolnostem,
 případně včetně:
 a) závažnosti a doby trvání porušení;
 b) míry odpovědnosti osoby
 odpovědné za porušení;
 c) finanční síly osoby odpovědné
 za porušení, a to po zvážení faktorů, jako je celkový obrat
 v případě právnické osoby, nebo roční příjem
 v případě fyzické osoby;
 d) výše zisku realizovaného osobou
 odpovědnou za porušení nebo ztráty, jíž zamezila, pokud je lze určit;
 e) míry spolupráce osoby odpovědné za
 porušení s příslušným orgánem, aniž je dotčena potřeba
 zajistit vydání zisku realizovaného uvedenou osobou nebo ztráty, jíž zamezila;
 f) předchozích porušení ze strany
 osoby odpovědné za porušení;
 g) opatření, která osoba odpovědná
 za porušení přijala, aby zabránila jeho opakování.
 h) všech případných systémových
 důsledků porušení.
 Článek 30
 Ohlašování porušení
 1. Příslušný orgán
 vytvoří účinné mechanismy ohlašování skutečných nebo
 potenciálních porušení podle čl. 28 odst. 1.
 2. Mechanismy uvedené v odstavci
 1 zahrnují alespoň:
 a) specifické postupy pro přijímání
 hlášení o porušeních a návazná opatření, včetně
 zřízení bezpečných komunikačních


text:
kanálů pro tato hlášení;
 b) vhodnou ochranu pro osoby pracující
 na základě pracovní smlouvy, které ohlásí porušení nebo které jsou z
 porušení obviněny, a to před odplatou, diskriminací nebo ostatními
 druhy nespravedlivého zacházení;
 c) ochranu osobních údajů osob, které
 porušení ohlásí, i fyzických osob, které se porušení údajně
 dopustily, včetně ochrany týkající se zachování důvěrnosti
 jejich totožnosti ve všech fázích řízení, aniž je dotčeno poskytování
 informací vyžadované podle vnitrostátních právních předpisů
 v rámci vyšetřování nebo následném soudním řízení.
 3. Členské státy uloží
 zaměstnavatelům povinnost zavést vhodné interní postupy, jejichž
 prostřednictvím mohou jejich zaměstnanci ohlašovat porušení podle
 čl. 28 odst. 1.
 4. Členské státy mohou
 v souladu s vnitrostátními právními předpisy stanovit
 finanční pobídky pro osoby, které nabízejí relevantní informace o možném porušení
 tohoto nařízení, pokud pro tyto osoby již neexistuje předchozí právní
 nebo smluvní povinnost oznamovat tyto informace, informace jsou nové a vedou k
 uložení správní sankce nebo jiného opatření za porušení tohoto
 nařízení nebo k uložení trestní sankce.
 Článek 31
 Výměna informací s Evropským
 orgánem pro bankovnictví
 1. Příslušné orgány
 poskytnou Evropskému orgánu pro bankovnictví každoročně souhrnné
 informace týkající se všech správních opatření a sankcí, které uložily
 v souladu s článkem 28. Evropský orgán pro bankovnictví tyto
 informace zveřejní ve výroční zprávě.
 2. Pokud se členské státy
 rozhodnou uložit za porušení ustanovení čl. 28 odst. 1 trestní
 sankce, jejich příslušné orgány poskytnou Evropskému orgánu pro
 bankovnictví každoročně anonymizované a souhrnné údaje týkající se
 veškerých provedených vyšetřování v trestních věcech a uložených
 trestních sankcí. Evropský orgán pro bankovnictví tyto informace zveřejní
 ve výroční zprávě.
 3. V případě,
 že příslušný orgán zveřejnil správní sankce, pokuty a jiná
 opatření, jakož i trestní sankce, oznámí je současně Evropskému
 orgánu pro bankovnictví.
 4. Evropský orgán pro
 bankovnictví vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro
 určení postupů a formulářů pro účely výměny
 informací podle odstavců 1 a 2.
 Evropský orgán pro bankovnictví předloží tyto
 návrhy prováděcích technických norem Komisi do [OP please introduce
 exact date by 12 months after the publication of the Regulation].
 Komisi je svěřena pravomoc přijímat
 prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s
 článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
 Článek 32
 Zveřejňování rozhodnutí
 1. Při dodržení ustanovení
 třetího pododstavce zveřejní příslušný orgán každé rozhodnutí,
 jímž se ukládá správní sankce nebo jiné opatření v souvislosti
 s porušením článku 6 a v souvislosti s manipulací s
 finančním výkaznictvím podle čl. 28 odst. 1 na svých
 internetových stránkách ihned poté, co byla o uvedeném rozhodnutí informována
 osoba, které bylo takové rozhodnutí určeno.
 Informace zveřejněné podle prvního
 pododstavce uvádějí alespoň druh a charakter porušení
 a totožnost osoby, které se rozhodnutí týká.
 První a druhý pododstavec se nevztahují na
 rozhodnutí, jimiž se ukládají opatření v rámci vyšetřování.
 Má-li příslušný orgán na základě
 individuálního posouzení případu za to, že zveřejnění totožnosti
 právnické osoby, které se rozhodnutí týká, nebo osobních údajů fyzické
 osoby by bylo nepřiměřené, nebo pokud by takové
 zveřejnění ohrozilo probíhající vyšetřování nebo stabilitu
 finančních trhů, učiní jeden z těchto kroků:
 a) odloží zveřejnění rozhodnutí do
 doby, kdy pominou důvody pro takové odložení;
 b) zveřejní


text:
rozhodnutí v anonymní
 podobě způsobem, jenž je v souladu s vnitrostátními
 právními předpisy, pokud takové zveřejnění zajistí účinnou
 ochranu dotčených osobních údajů, a popřípadě odloží
 zveřejnění příslušných údajů po přiměřenou
 dobu, pokud lze předpokládat, že důvody pro anonymní
 zveřejnění během této doby pominou;
 c) nezveřejní rozhodnutí
 v případě, že se příslušný orgán domnívá,
 že zveřejnění v souladu s písmenem a) nebo b) nebude
 dostatečné pro zajištění:
 i) toho, že nebude ohrožena stabilita
 finančních trhů;
 ii) přiměřenosti
 zveřejnění takových rozhodnutí v případech opatření,
 jež jsou považována za mírnější.
 2. Pokud byl proti rozhodnutí
 podán opravný prostředek u vnitrostátního soudu, správního nebo
 jiného orgánu, příslušný orgán na svých internetových stránkách tyto
 informace rovněž ihned zveřejní, stejně jako veškeré následné
 informace o výsledku takového opravného prostředku. Dále se
 rovněž zveřejní jakékoli rozhodnutí, kterým se napadené rozhodnutí
 ruší.
 3. Příslušný orgán zajistí,
 aby jakékoli rozhodnutí zveřejněné v souladu s tímto
 článkem zůstalo na jeho internetových stránkách přístupné
 nejméně po dobu pěti let po zveřejnění. Osobní údaje
 obsažené v uvedených rozhodnutích jsou na internetových stránkách
 příslušného orgánu uchovávány po dobu nezbytnou v souladu
 s platnými předpisy o ochraně údajů.
 Kapitola VIII
 Zprávy a přezkum
 Článek 33
 Zprávy Evropského orgánu pro
 bankovnictví
 Evropský
 orgán pro bankovnictví ve spolupráci s Evropským orgánem pro cenné papíry a
 trhy vypracuje následující zprávy a do [OP please introduce exact date, 12
 months from the publication of the Regulation] je předá Komisi:
 a) zprávu o možném limitu parametrů
 v čl. 9 odst. 2 písm. a) až h) a o druzích
 sekuritizace, které podle názoru Evropského orgánu pro bankovnictví
 neohrožují finanční stabilitu základní úvěrové instituce nebo
 finančního systému Unie;
 b) zprávu o tom, zda by pro
 účely obezřetného řízení vlastního rizika základní úvěrové
 instituce měly být zahrnuty jiné druhy derivátů
 a finančních nástrojů, než jsou ty uvedené
 v čl. 11 odst. 1;
 c) zprávu o tom, zda lze pro
 účely zajištění umožnit prodávat klientům jiné finanční
 nástroje než ty uvedené v čl. 12 odst. 1, a o podílu
 požadavků na kapitál, při jehož překročení se nesmějí
 prodávat deriváty, jak je uvedeno v čl. 12 odst. 2
 písm. b).
 Článek 34
 Přezkum
 Komise
 pravidelně sleduje dopad pravidel stanovených tímto nařízením na
 dosažení cílů uvedených v článku 1 a na stabilitu
 finančního systému Unie jako celku, přičemž zohledňuje
 vývoj struktury trhu, jakož i rozvoj a činnosti subjektů, na
 něž se vztahuje toto nařízení, a předkládá případné
 vhodné návrhy. Přezkum se zaměřuje zejména na uplatňování
 prahových hodnot uvedených v článku 3, na uplatňování a účinnost
 zákazu podle článku 6, na rozsah činností uvedených v článku 8 a
 na vhodnost parametrů uvedených v článku 9. Komise po zohlednění
 stanovisek příslušných orgánů do 1. ledna 2020 předloží a poté
 pravidelně předkládá Evropskému parlamentu a Radě zprávu
 zabývající se mimo jiné výše uvedenými otázkami, k níž je případně
 připojen legislativní návrh.
 Kapitola IX
 Závěrečná ustanovení
 Článek 35
 Výkon přenesené pravomoci
 1. Pravomoc přijímat akty v
 přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v
 tomto článku.
 2. Přenesená pravomoc
 podle čl. 6 odst. 6, čl. 8 odst. 3,


text:
čl. 10 odst. 5,
 čl. 11 odst. 3, čl. 12 odst. 2, čl. 15 odst. 2,
 čl. 16 druhého pododstavce, čl. 23 odst. 4
 a čl. 27 odst. 3 je Komisi svěřena na dobu
 neurčitou od data uvedeného v článku 38.
 3. Evropský parlament nebo Rada
 mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 6, čl. 8 odst.
 3, čl. 10 odst. 5, čl. 11 odst. 3, čl. 12 odst. 2, čl. 15
 odst. 2, čl. 16 druhém pododstavci, čl. 23 odst. 4
 a čl. 27 odst. 3 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se
 ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určené. Rozhodnutí
 nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění rozhodnutí v Úředním
 věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm
 upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v
 přenesené pravomoci.
 4. Přijetí aktu v
 přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně
 Evropskému parlamentu a Radě.
 5. Akt v přenesené
 pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 6, čl. 8 odst. 3, čl.
 10 odst. 5, čl. 11 odst. 3, čl. 12 odst. 2, čl. 15
 odst. 2, čl. 16 druhého pododstavce, čl. 23 odst. 4
 a čl. 27 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti
 němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě
 dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud
 Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi
 o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se
 tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
 Článek 36
 Vstup v platnost a použitelnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne vstupu v platnost, s
 výjimkou článku 6, který se použije ode dne [OP please introduce exact
 date, 18 months after publication of this Regulation], a článků
 13 až 18 a článku 20, které se použijí ode dne [OP please introduce
 exact date, 36 months after publication of this Regulation].
 Toto nařízení
 je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských
 státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 1.2. Příslušné oblasti politik podle
 členění ABM/ABB
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 1.4. Cíle
 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7. Předpokládaný způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2. Systém řízení a kontroly
 2.3. Opatření k zamezení podvodů a
 nesrovnalostí
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ
 DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a
 dotčené výdajové rozpočtové položky
 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný
 dopad na výdaje
 3.2.2. Odhadovaný dopad na
 operační prostředky
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 prostředky správní povahy
 3.2.4. Soulad se stávajícím
 víceletým finančním rámcem
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 Nařízení Evropského parlamentu
 a Rady o strukturálních opatřeních zvyšujících odolnost bank EU
 1.2. Příslušné oblasti
 politik podle členění ABM/ABB[43]
 Vnitřní trh – finanční trhy
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 ýNávrh/podnět se týká nové akce
 1.4. Cíle
 1.4.1. Víceleté


text:
strategické cíle
 Komise sledované návrhem/podnětem
 Přispět ke snížení rizik pro
 finanční stabilitu a k obnovení důvěry investorů a
 dalších účastníků trhu ve finanční trhy
 1.4.2. Specifické cíle a
 příslušné aktivity ABM/ABB
 Na základě výše uvedených obecných
 cílů je záměrem nařízení zamezit systémovému riziku,
 finanční tísni nebo selhání velkých, složitých a vzájemně
 propojených bank a splnit řadu cílů:
 ·
 omezení přijímání nadměrného rizika ze
 strany úvěrové instituce;
 ·
 odstranění podstatných střetů
 zájmů mezi různými částmi úvěrové instituce;
 ·
 zamezení nedokonalé distribuci zdrojů a
 podpora úvěrování reálné ekonomiky;
 ·
 zajištění nerušené hospodářské
 soutěže pro všechny instituce na vnitřním trhu;
 ·
 omezení vzájemné propojenosti ve finančním
 sektoru, která vede k systémovému riziku;
 ·
 usnadnění efektivního řízení a
 monitorování úvěrových institucí a dohledu nad nimi; a
 ·
 usnadnění řádné obnovy a řešení
 problémů skupiny.
 1.4.3. Očekávané výsledky a
 dopady
 Upřesněte
 účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
 skupiny.
 Omezení přijímání nadměrného rizika
 ze strany úvěrové instituce;
 Omezení střetů zájmů mezi
 různými částmi úvěrové instituce;
 Omezení nedokonalé distribuce zdrojů a
 větší objem úvěrů pro reálnou ekonomiku;
 Menší narušení hospodářské soutěže
 na vnitřním trhu;
 Omezení vzájemné propojenosti v rámci
 finančního sektoru;
 Efektivnější řízení a monitorování
 úvěrových institucí a dohled nad nimi;
 Spořádanější obnova a řešení
 problémů největších a nejsložitějších bankovních skupin.
 1.4.4. Ukazatele výsledků a
 dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
 sledovat.
 Mezi relevantní ukazatele hodnotící návrh
 může patřit:
 ·
 Počet a velikost bank, na něž se
 vztahují požadavky na strukturální oddělení;
 ·
 Rozdělení činností do vkladového nebo
 obchodního subjektu;
 ·
 Objemy transakcí, rozpětí nebo likvidita
 na relevantních trzích;
 ·
 Vývoj tržních podílů bank podléhajících
 strukturálnímu oddělení;
 ·
 Koncentrace trhu v činnostech podléhajících
 strukturálnímu oddělení;
 ·
 Subjekty nově vstupující na trh v
 činnostech podléhajících strukturálnímu oddělení;
 ·
 Vývoj ziskovosti bank podléhajících strukturálnímu
 oddělení;
 ·
 Měření velikosti implicitních
 veřejných subvencí;
 ·
 Měření nižších nákladů na
 financování pro banky, jejichž velikost nedovoluje jejich selhání;
 ·
 Měření obchodních a úvěrových
 činností bank, jejichž velikost nedovoluje jejich selhání.
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.5.1. Potřeby, které mají být
 uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Od počátku finanční krize
 Evropská unie a její členské státy pracují na zásadní reformě
 bankovní regulace a dohledu.
 V oblasti bankovnictví EU zahájila
 několik reforem s cílem zvýšit odolnost bank a snížit dopad možných
 selhání bank za účelem vytvoření bezpečnějšího,
 zdravějšího, transparentnějšího a zodpovědnějšího
 finančního systému fungujícího ve prospěch ekonomiky
 a společnosti jako celku (viz zejména nové nařízení a
 směrnice o kapitálových požadavcích a navrhovaná směrnice o
 ozdravných postupech a řešení problémů bank.
 Velikost bankovního sektoru EU i jednotlivých
 bank však je i nadále značná, a to v absolutním i relativním
 vyjádření. Největší banky jsou také aktivnější v komplexních
 obchodních činnostech i v přeshraničních činnostech,
 prostřednictvím velmi vysokého počtu právních subjektů.
 Některé členské státy EU i
 třetí země proto učinily další kroky a přijaly nebo se
 chystají přijmout strukturální reformy svých bankovních sektorů s
 cílem řešit problémy související s největšími
 a nejsložitějšími finančními institucemi. Rovněž mezinárodní
 instituce, jako je G20, Rada pro finanční stabilitu, Banka pro mezinárodní
 platby, Mezinárodní měnový fond a


text:
Organizace pro hospodářskou
 spolupráci a rozvoj zdůraznily význam takových reforem například
 v souvislosti s obnovením platební schopnosti a vyzvaly k široké a
 celosvětové diskusi o obchodních modelech bank.
 1.5.2. Přidaná hodnota ze
 zapojení EU
 Vzhledem k tomuto vývoji existují pádné
 důvody k akci na úrovni EU. Vnitrostátní reformy sice mají
 obecně stejný cíl, v podrobnostech se ale liší. To bude mít rušivý vliv na
 rozhodování o umístění činnosti, jelikož banky, jejichž velikost
 nedovoluje jejich selhání, mohou činnosti převést nebo přemístit
 do jiného členského státu. Společná reakce na úrovni EU by tedy byla
 efektivnější. V zájmu usnadnění úkolů jednotného mechanismu
 dohledu a jednotného mechanismu řešení problémů jsou pro bankovní
 unii velmi zapotřebí jednotná pravidla.
 1.5.3. Závěry vyvozené z
 podobných zkušeností v minulosti
 neuvedeno
 1.5.4. Soulad a možná synergie s
 dalšími vhodnými nástroji
 EU již zahájila řadu reforem s cílem
 zvýšit odolnost bank a snížit pravděpodobnost a dopad selhání
 bank. Tyto reformy zahrnují opatření pro posílení platební schopnosti bank
 (požadavky na kapitál a likviditu v nařízení a směrnici o
 kapitálových požadavcích), opatření pro posílení obnovy platební schopnosti
 bank (navrhovaná směrnice o ozdravných postupech a řešení
 problémů bank), opatření pro lepší pojištění vkladů (revize
 směrnice o systémech pojištění vkladů, opatření pro
 zvýšení transparentnosti a řešení rizik z derivátů a pro
 zdokonalení tržních infrastruktur (nařízení o infrastruktuře
 evropských trhů – EMIR a související revize směrnice
 o trzích finančních nástrojů – MiFID). S cílem zrušit cyklus
 negativní zpětné vazby mezi riziky pro finance státu a bankovními riziky
 a obnovit důvěru v euro a v bankovní systém Evropská komise dále
 vyzvala k rozvoji bankovní unie na základě jednotného souboru
 pravidel, který se uplatní na všechny banky v celé EU. Tento projekt
 zahrnuje jednotný mechanismus dohledu a jednotný mechanismus řešení
 problémů, které budou povinné pro členy eurozóny, ale otevřené k
 dobrovolné účasti všech ostatních členských států.
 I přes tento rozsáhlý program reforem
 jsou pro snížení pravděpodobnosti a dopadu selhání bank, jejichž
 velikost selhání nedovoluje, potřebná další opatření. Taková
 opatření mají globální podporu, jak dokládají nedávná prohlášení vedoucích
 představitelů a ministrů skupiny G20.
 Pokud jde o dopad selhání, provedení
 směrnice o ozdravných postupech a řešení problémů bank
 umožní řádné řešení problémů běžných bank EU, a tím
 výrazně sníží vliv selhání takových bank na veřejné finance.
 Uplatňování pravomocí k řešení problémů bude náročné
 vůči bankám, jejichž velikost nedovoluje jejich selhání, vzhledem
 k jejich obzvláště velkým, komplexním a integrovaným rozvahám a
 podnikovým strukturám. V důsledku toho i když je potenciál
 případné veřejné podpory jistě menší, nemusí stále být
 eliminován, pokud nejsou uvedené pravomoci ve všech případech
 plně uplatňovány. Dopad selhání velké a složité banky může
 tedy být stále značný. Všechny tyto faktory mohou vysvětlovat vnímání
 trhu ohledně zbývajících implicitních subvencí a vyžadovat další
 objasnění ohledně potenciálních dodatečných strukturálních
 opatření. Strukturální reforma rozšíří možnosti, které mají
 příslušné orgány k dispozici při řešení selhání bankovních
 skupin. Díky zvýšení důvěryhodnosti spořádaného řešení
 problémů rovněž zlepší tržní disciplínu a dynamiku bankovních rozvah ex
 ante. Strukturální reformy by mohly ve vztahu k bankám, jejichž velikost
 nedovoluje jejich selhání, zvýšit účinnost nově udělených
 pravomocí podle směrnice


text:
o ozdravných postupech a řešení
 problémů bank, jelikož by se orgány příslušné k řešení
 zabývaly samostatnými, oddělenými a jednoduššími rozvahami. To by
 usnadnilo monitorování a posuzování různých subjektů bankovní skupiny
 a rozšířilo škálu možností, jež mají orgány příslušné
 k řešení k dispozici. Doplňková opatření pro banky, jejichž
 velikost nedovoluje jejich selhání, by byla v souladu se zásadou
 proporcionality směrnice o ozdravných postupech a řešení
 problémů bank.
 1.6. Doba trvání akce a
 finanční dopad
 ý Časově neomezený návrh/podnět
 Vstup v platnost a začátek používání
 se předpokládá v letech 2015/2017, s použitím zákazu obchodování
 na vlastní účet od ledna 2017 a potenciálních
 požadavků na oddělení od července 2018.
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení[44]
 U rozpočtů na rok 2014 a na další
 roky
 ̈ Přímé řízení Komisí
 –
 ̈ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích
 zaměstnanců v delegacích Unie;
 –
 ̈ prostřednictvím výkonných agentur;
 ̈ Sdílené řízení s členskými státy
 ý Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly
 souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
 –
 ̈ třetí země nebo subjekty určené těmito
 zeměmi;
 –
 ̈ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);
 –
 ̈ EIB a Evropský investiční fond;
 –
 ̈ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního
 nařízení;
 –
 ̈ veřejnoprávní subjekty;
 –
 ̈ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby
 v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
 –
 ̈ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené
 uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a
 poskytující dostatečné finanční záruky;
 –
 ̈ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v
 rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V
 Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
 – Pokud vyberete více způsobů
 řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 Evropský orgán pro bankovnictví je
 regulační agentura jednající pod dohledem Komise.
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro sledování a
 podávání zpráv
 Návrh stanoví pravidelný přezkum
 účinnosti navrhovaných opatření ze strany Komise.
 2.2. Systém řízení a kontroly
 2.2.1. Zjištěná rizika
 Pokud jde o právní, ekonomické, efektivní a
 účinné využití prostředků na základě návrhu, očekává
 se, že návrh nepřinese nová rizika, která by ještě nebyla kryta
 stávajícím rámcem orgánu EBA pro vnitřní kontrolu.
 2.2.2. Informace o zavedeném systému
 vnitřní kontroly
 neuvedeno
 2.2.3. Odhad nákladů a
 přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb
 neuvedeno
 2.3. Opatření k zamezení
 podvodů a nesrovnalostí
 Pro účely boje proti podvodům,
 korupci a jiné protiprávní činnosti se na Evropský orgán pro bankovnictví
 (EBA) bez jakéhokoli omezení uplatňují ustanovení nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování
 prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).
 EBA přistoupí k interinstitucionální
 dohodě uzavřené dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem,
 Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o interním
 vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti
 podvodům a neprodleně přijme odpovídající ustanovení platná pro
 všechny své pracovníky.
 Rozhodnutí o financování a z nich
 plynoucí dohody a prováděcí nástroje výslovně stanoví, že
 Účetní dvůr a Evropský úřad pro boj proti podvodům
 mohou v případě potřeby provádět šetření na
 místě u příjemců finančních prostředků
 poskytovaných orgánem EBA a u zaměstnanců odpovědných za
 jejich přidělování.
 Články


text:
64 a 65 nařízení o
 zřízení orgánu EBA obsahují ustanovení o plnění a kontrole rozpočtu
 orgánu EBA a platných finančních pravidlech.
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ
 DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého
 finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 · Stávající rozpočtové položky
 V pořadí
 okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
 || RP/NRP ([45]) || zemí ESVO[46] || kandidátských zemí[47] || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 1.a || 12.0302 Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) || RP || ANO || ANO || NE || NE
 · Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje
 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
 Tato legislativní iniciativa bude mít
 následující dopady na výdaje:
 ·
 Nábor dvou nových dočasných
 zaměstnanců (kategorie TA) do orgánu EBA (2 TA od ledna 2016) –
 Další informace o náplni jejich práce a způsobu výpočtu nákladů
 na ně (z nichž 40 % bude financovat EU a 60 % členské státy) viz
 příloha.
 ·
 Nové úkoly budou plněny s využitím
 lidských zdrojů, které jsou k dispozici v rámci
 každoročního přidělování rozpočtových prostředků,
 s ohledem na rozpočtová omezení, jež se vztahují na všechny subjekty
 EU, a v souladu s finančním plánováním pro agentury. Zdroje,
 které uvedená agentura na tyto nové úkoly potřebuje, budou zejména
 v souladu a slučitelné s plánováním lidských a finančních
 zdrojů pro orgán EBA, jež stanoví nedávno zveřejněné
 sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Programování lidských a
 finančních zdrojů pro decentralizované agentury na období 2014–2020
 (COM(2013) 519).
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na
 výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná
 místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo || 1A Inteligentní růst podporující začlenění – hospodářská, sociální a územní soudržnost
 GŘ: MARKT || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
  Operační prostředky || || || || || || || ||
 12.0302 Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) || Závazky || (1) || 0,00 || 0,00 || 0,16 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,76
 Platby || (2) || 0,00 || 0,00 || 0,16 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,76
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[48] || || || || || || || ||
 Číslo rozpočtové položky || || (3) || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky pro GŘ MARKT || Závazky || =1+1a +3 || 0,00 || 0,00 || 0,16 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,76
 Platby || =2+2a +3 || 0,00 || 0,00 || 0,16 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,76
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || || || || || || || ||
 Platby || (5) || || || || || || || ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky na OKRUH 1.a víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6


text:
|| 0,00 || 0,00 || 0,16 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,76
 Platby || =5+ 6 || 0,00 || 0,00 || 0,16 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,76
 Platby || =5+ 6 || || || || || || || ||
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná
 místa)
 || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 GŘ: ||
  Lidské zdroje || || || || || || || ||
  Ostatní správní výdaje || || || || || || || ||
 GŘ <....> CELKEM || Prostředky || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky na OKRUH 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || || || || || || || ||
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná
 místa)
 || || || Rok N[49] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || || || || || || || ||
 Platby || || || || || || || ||
 3.2.2. Odhadovaný dopad na
 operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
 prostředků.
 –
 ý Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
 prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh[50] || Průměrné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[51] ... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 ... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 NÁKLADY CELKEM || || || || || || || || || ||


text:
|| || || || || ||
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 prostředky správní povahy
 3.2.3.1. Shrnutí
 –
 ý Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní
 povahy.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní
 povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 || Rok N[52] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Ostatní správní výdaje || || || || || || || ||
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Mimo OKRUH 5[53] víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Ostatní výdaje správní povahy || || || || || || || ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 CELKEM || || || || || || || ||
 Potřebné
 prostředky na oblast lidských zdrojů budou pokryty
 z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na
 řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci
 GŘ, a případně doplněny z dodatečného
 přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci
 ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 3.2.3.2. Odhadované potřeby
 v oblasti lidských zdrojů
 –
 ý Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno
 dále:
 Odhad vyjádřete v přepočtu na
 plné pracovní úvazky
 || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 ||  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) || ||
 || XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || || || || || || ||
 || XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || ||
 || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[54] ||
 || XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) || || || || || || ||
 || XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) || || || || || || ||
 || XX 01 04 yy[55] || – v ústředí || || || || || || ||
 || – při delegacích || || || || || || ||
 || XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 || Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || || ||
 || CELKEM || || || || || || ||
 XX je oblast
 politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v


text:
oblasti
 lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
 vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
 přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
 dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
 v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
 omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci ||
 Externí zaměstnanci ||
 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým
 finančním rámcem
 –
 ý Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním
 rámcem.
 –
 Zdroje, které EBA na tyto nové úkoly
 potřebuje, budou v souladu a slučitelné s víceletým
 finančním rámcem na období 2014–2020 a s plánováním lidských a
 finančních zdrojů pro orgán EBA, jež stanoví nedávno
 zveřejněné sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě –
 Programování lidských a finančních zdrojů pro decentralizované
 agentury na období 2014–2020 (COM(2013) 519).
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 rozpočtové položky a odpovídající částky.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
 víceletého finančního rámce[56].
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 –
 Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
 podle následujícího odhadu:
 prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na
 tři desetinná místa)
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkem
 Členské státy || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00
 Spolufinancované prostředky CELKEM || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 –
 ̈ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –
 ̈ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 ̈ dopad na vlastní zdroje
 ̈ dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná
 místa)
 Příjmová rozpočtová položka: || Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[57]
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Článek... || || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00
 U účelově
 vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
 výdajové rozpočtové položky.
 Upřesněte
 způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 Příloha o strukturálních
 opatřeních zvyšujících odolnost úvěrových institucí EU
 Odhad pro orgán EBA
 Návrh
 Komise obsahuje ustanovení, aby orgán EBA vypracoval čtyři akty v
 přenesené pravomoci a šest technických norem, které by měly zajistit,
 aby ustanovení vysoce technické povahy byla v celé EU uplatňována
 jednotně.
 Komise
 by měla přijmout regulační technické normy vypracované orgánem
 EBA týkající se metodiky pro jednotné měření a uplatňování
 parametrů pro výpočet prahové hodnoty, při jejímž
 překročení by mělo dojít k oddělení obchodních
 činností. Komise a EBA by měly zajistit, aby tyto normy mohly všechny
 dotčené instituce uplatňovat způsobem, který je
 přiměřený povaze, rozsahu a složitosti těchto institucí a
 jejich činností. Kromě toho by Komise měla prostřednictvím
 prováděcích aktů přijmout prováděcí technické normy
 vypracované orgánem EBA týkající se metodiky pro výpočet objemu obchodních
 činností úvěrových institucí prováděných úvěrovými
 institucemi a mateřskými podniky a jednotný vzor pro sdělení
 informací o celkovém objemu a jednotlivých složkách obchodních činností
 úvěrových institucí a mateřských podniků. Tato plánovaná
 činnost vyžaduje dvoustranné a


text:
mnohostranné schůzky se
 zúčastněnými stranami, analýzy a posouzení možností
 a vypracování konzultačních dokumentů, veřejné konzultace
 se zúčastněnými stranami, zřizování a řízení stálých
 skupin odborníků složených z orgánů dohledu členských
 států, zřizování a řízení ad hoc skupin
 odborníků, analýzy odpovědí na konzultace, vypracování analýz
 nákladů a přínosů a vypracování právního textu.
 Předpokládá
 se, že nařízení vstoupí v platnost na konci roku 2015.
 Dodatečné zdroje orgánu EBA jsou tedy třeba až od roku 2016. Pro
 výkon požadovaných úkolů v dlouhodobém horizontu budou třeba dvě
 místa dočasných zaměstnanců:
 Akty Komise v přenesené
 pravomoci:
 ·
 Parametry: úroveň vyvratitelného
 předpokladu, počet;
 ·
 Poskytování produktů řízení rizika:
 strop, při jehož překročení musí tyto produkty poskytovat
 obchodní subjekt;
 ·
 Pravidla pro oddělení – velké expozice:
 způsobilé techniky zmírňování úvěrového rizika;
 ·
 Územní působnost: kritéria rovnocennosti.
 Technické normy Komise
 ·
 Zákaz obchodování na vlastní účet – metodika
 výpočtu obchodních činností pro účely obecné prahové hodnoty;
 ·
 Zákaz obchodování na vlastní účet –
 jednotný vzor pro sdělování informací o obchodních činnostech;
 ·
 Oddělení – parametry: jednotné
 měření a uplatňování;
 ·
 Podrobnosti o povinnosti podávat zprávy a vstup
 v platnost;
 ·
 Registrace registrů obchodních údajů;
 ·
 Orgány s přístupem k údajům registrů
 obchodních údajů.
 Předpoklad dodatečných zdrojů:
 ·
 Předpokládá se, že dvě dodatečná
 pracovní místa zaujmou dočasní zaměstnanci funkční skupiny
 a platové třídy AD7;
 ·
 Průměrné mzdové náklady
 u různých kategorií zaměstnanců vycházejí
 z pokynů GŘ BUDG;
 ·
 Korekční koeficient platu pro Londýn je 1,344;
 ·
 Náklady na služební cesty se odhadují
 na 10 000 EUR;
 ·
 Předpokládané náklady související
 s náborem (cestovné, hotel, lékařská prohlídka, příspěvky
 na zařízení a jiné příspěvky, náklady na stěhování atd.)
 činí 12 700 EUR.
 Způsob výpočtu zvýšení požadovaného
 rozpočtu na příští tři roky je uveden podrobněji v tabulce.
 Ve výpočtu se odráží skutečnost, že z rozpočtu Unie se
 financuje 40 % nákladů.
 Druh nákladů || Výpočet || Částka (v tisících)
 2016 || 2017 || 2018 || Celkem
 Náklady na zaměstnance || || || || ||
 11 Platy a příspěvky || =2 x 132 x 1,344 || 355 || 355 || 355 || 1,064
 12 Výdaje na nábor zaměstnanců || =2 x 13 || 25 || || || 25
 13 Výdaje na služební cesty || =2 x 10 || 20 || 20 || 20 || 60
 Celkem: Náklady na zaměstnance || || 400 || 375 || 375 || 1,150
 || || || || ||
 Z toho příspěvek Společenství (40 %) || || 160 || 150 || 150 || 460
 Z toho příspěvek členských států (60 %) || || 240 || 225 || 225 || 690
 [1] Mandát a seznam členů viz http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/mandate_en.pdf
 [2] Odborná skupina na vysoké úrovni dále doporučila
 mimo jiné následující: 2) v závislosti na plánu obnovy a řešení
 problémů může být nutné oddělení dalších činností; 3)
 použití odepsání závazků (bail-in) jako nástroje řešení
 problémů; 4) přezkum kapitálových požadavků na úvěry
 související s obchodními aktivy a nemovitostmi; a 5) opatření
 zaměřená na posílení správy a kontroly bank s cílem
 posílit dohled nad bankami a tržní disciplínu.
 [3] Evropský parlament (McCarthy 2013), Reforma struktury


text:
bankovního odvětví EU, 2013/2021 (INI).
 [4] Pojem „banka, jejíž velikost nedovoluje její selhání“
 zahrnuje také skutečnost, že význam, propojenost a složitost banky
 nedovolují její selhání. Viz také Evropská komise (2013b).
 [5] Směrnice Evropského parlamentu a Rady xx/xxxx/EU,
 kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení problémů
 úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění
 směrnice Rady 77/91/EHS a 82/891/ES, směrnice 2001/27/ES, 2002/47/ES,
 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES a 2011/35/ES a nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (Úř. věst. L xxx).
 [6] COM(2012) 102 final, http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/shadow/green-paper_en.pdf
 [7] Tato definice byla vypracována ve zprávě FSB ze dne
 27. října 2011 o posílení regulace stínového bankovnictví a dohledu
 nad ním, http://www.financialstabilityboard.org/publications/r_111027a.pdf
 [8] P7_TA(2012)0427,
 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P7-TA-2012-0427&language=EN
 [9] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu:
 Stínové bankovnictví – ošetření nových zdrojů rizik ve finančním
 sektoru, COM(2013) 614 final.
 [10] Konzultace odborné skupiny na vysoké úrovni o reformě
 struktury bankovního sektoru EU, květen/červen 2012. http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2012/banking_sector_en.htm.
 Odborná skupina na vysoké úrovni obdržela 83 odpovědí, z nichž velká
 většina pocházela z bank a jiných finančních institucí,
 následovaných retailovými klienty a jejich sdruženími a nakonec firemními
 klienty.
 [11] Konzultace k doporučením odborné skupiny na vysoké
 úrovni ohledně struktury bankovního sektoru EU, http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2012/hleg-banking_en.htm.
 Z 89 obdržených odpovědí přišla téměř polovina od
 bankovního sektoru.
 [12] „Konzultace Komise ke strukturální reformě bankovního
 sektoru“, http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2013/banking-structural-reform/index_en.htm.
 Útvary Komise obdržely více než 500 odpovědí. Pocházely od bank
 a ostatních finančních institucí, od podnikových klientů,
 investorů, veřejných orgánů, sdružení spotřebitelů (11
 reakcí) a jednotlivců (439 reakcí).
 [13] Zřízeného nařízením Rady (EU) č. 1024/2013
 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance
 svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k
 obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř.
 věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).
 [14] Zřízeného nařízením [o jednotném mechanismu
 řešení problémů].
 [15] Toto je prahová hodnota pro „významné instituce“ použitá
 v nařízení (EU) č. 1024/2013.
 [16] Viz příloha 6 posouzení dopadů.
 [17] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. 575/2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové
 instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU)
 č. 648/2012, Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s.1; směrnice
 Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU o přístupu k činnosti
 úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými
 institucemi a investičními podniky, o změně směrnice
 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES, Úř. věst.
 L 176, 27.6.2013, s. 338.
 [18] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 (Úř. věst. L 201,
 27.7.2012, s. 1).
 [19] Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne
 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu (Úř.
 věst. L 319, 5.12.2007, s. 1).
 [20] Úř. věst. C , , s. .
 [21] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 [22] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 [23] Zřízeného nařízením Rady (EU) č. 1024/2013
 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance
 svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k
 obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst.
 L 287, 29.10.2013, s. 63).
 [24] Zřízeného [nařízením o mechanismu řešení
 problémů].
 [25] Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne


text:
15.
 října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní
 úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad
 úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).
 [26] Směrnice
 Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích
 alternativních investičních fondů a o změně směrnic
 2003/41/ES a 2009/65/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU)
 č. 1095/2010.
 [27] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze
 dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových
 institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a
 investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a
 zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176,
 27.6.2013, s. 338).
 [28] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v
 souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi
 Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst.
 L 8, 12.1.2001, s. 1).
 [29] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze
 dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně
 směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu
 a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (Úř. věst.
 L 145, 30.4.2004, s. 1).
 [30] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského
 orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně
 rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES
 (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).
 [31] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních
 požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o
 změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L
 176, 27.6.2013, s. 1).
 [32] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU
 ze dne 26. června 2013 o ročních účetních
 závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách
 a souvisejících zprávách některých forem podniků, o změně
 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení
 směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS, Úř. věst. L 182,
 29.6.2013, s. 19.
 [33] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES ze dne
 30. května 1994 o systémech pojištění vkladů (Úř.
 věst. L 135, 31.5.1994, s. 5).
 [34] Nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 ze dne
 10. srpna 2006, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady
 2004/39/ES, pokud jde o evidenční povinnosti investičních
 podniků, hlášení obchodů, transparentnost trhu, přijímání
 finančních nástrojů k obchodování a o vymezení pojmů pro
 účely zmíněné směrnice (Úř. věst. L 241, 2.9.2006, s.
 1).
 [35] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU
 ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních
 investičních fondů a o změně směrnic 2003/41/ES a 2009/65/ES
 a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU)
 č. 1095/2010 (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1).
 [36] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
 345/2013 ze dne 17. dubna 2013 o evropských fondech rizikového kapitálu
 (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 1).
 [37] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. 346/2013 ze dne 17. dubna 2013 o evropských fondech sociálního
 podnikání (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 18).
 [38] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
 xx/xxxx o evropských fondech dlouhodobých investic (Úř. věst.


text:
L
 xx/xx).
 [39] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze
 dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů
 týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných
 cenných papírů (SKIPCP) (Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 32).
 [40] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES ze dne
 30. května 1994 o systémech pojištění vkladů (Úř.
 věst. L 135, 31.5.1994, s. 5).
 [41] Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne
 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu (Úř.
 věst. L 319, 5.12.2007, s. 1).
 [42] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech,
 ústředních protistranách a registrech obchodních údajů.
 [43] ABM: řízení podle činností (activity-based
 management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
 (activity-based budgeting).
 [44] Vysvětlení způsobů řízení spolu s
 odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [45] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
 prostředky.
 [46] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [47] Kandidátské země a případně potenciální
 kandidátské země západního Balkánu.
 [48] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [49] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
 začíná provádět.
 [50] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
 (např. počet financovaných studentských výměn, počet
 vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 [51] Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 [52] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
 začíná provádět.
 [53] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [54] SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní
 zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec
 agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
 [55] Dílčí strop na externí zaměstnance financované z
 operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
 [56] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody (na období
 2007–2013).
 [57] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z
 cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po
 odečtení 25% nákladů na výběr.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 3.10.2016
 COM(2016) 629 final
 2016/0306(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o podpisu, jménem Evropské unie, Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 S přistoupením Chorvatské republiky rozšířila Evropská unie svoji celní unii. Podle pravidel Světové obchodní organizace (WTO) (článek XXIV:6 GATT 1994) byla Evropská unie následně povinna zahájit jednání se členy WTO, kteří vlastní negociační práva týkající se listiny celních koncesí Chorvatska, s cílem dohodnout se na vyrovnání. Toto vyrovnání je nutné, jestliže výsledkem přijetí vnějšího celního tarifu EU je zvýšení cel nad úroveň, ke které se přistupující země u WTO zavázala.
 Dne 15. července 2013 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání podle článku XXIV:6 GATT 1994. Komise jednala se členy WTO vlastnícími negociační práva o odvolání konkrétních koncesí v souvislosti s odvoláním listiny Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii.
 Výsledkem jednání s Brazilskou federativní republikou je návrh dohody ve formě výměny dopisů, který byl parafován dne 12. července 2016 v Ženevě (dále jen „dohoda“). Evropská komise proto navrhuje, aby Rada podpis dohody schválila.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Návrh je v souladu s praxí, kterou EU uplatňovala v případech předchozích rozšíření EU.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Návrh je v souladu s praxí EU uplatňovanou ve vnější činnosti EU a průmyslové a zemědělské politice EU.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) ve spojení s čl. 218 odst. 5 SFEU, který se týká podpisu mezinárodních dohod.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. e) Smlouvy o fungování Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
 •Proporcionalita
 Brazilská federativní republika byla dotčena odvoláním koncesí Chorvatska. Vyrovnání nepřekračují příslušná brazilská práva. Návrh je v souladu se zásadou proporcionality.
 •Volba nástroje
 Podle čl. 218 odst. 5 SFEU musí Rada přijmout rozhodnutí o schválení podpisu dohody.
 3.KONZULTACE SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 O obsahu a pokroku v jednání byla pravidelně konzultována Rada (Výbor pro obchodní politiku). Také byl informován Evropský parlament (Výbor pro mezinárodní obchod).
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Viz finanční výkaz.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Prováděcí plány
 Komise navrhuje Radě, aby dohoda ve formě výměny dopisů s Brazilskou federativní republikou byla podepsána jménem Unie. Souběžně s tím Radě rovněž předkládá samostatný návrh týkající se uzavření této dohody.
 Výsledky dohody jsou následující:
 Zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Brazílii o 4 766 tun pro „dělené maso z kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, zmrazené“, čísla položek v sazebníku 0207.14.10, 0207.14.50 a 0207.14.70, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 0 % bude zachována.
 Zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Brazílii o 610 tun pro „dělené maso z krocanů a krůt, zmrazené“, čísla položek v sazebníku 0207.27.10, 0207.27.20 a 0207.27.80, přičemž současná sazba v rámci kvóty


text:
ve výši 0 % bude zachována.
 Zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU v rámci sazby „erga omnes“ o 36 000 tun pro „surový třtinový cukr, určený k rafinaci“, čísla položek v sazebníku 1701.13.10 a 1701.14.10, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 98 EUR za tunu bude zachována.
 Zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Brazílii o 78 000 tun pro „surový třtinový cukr, určený k rafinaci“, čísla položek v sazebníku 1701.13.10 a 1701.14.10, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 98 EUR za tunu bude zachována.
 Pokud jde o objem celní kvóty ve výši 78 000 tun přidělené Brazílii v rámci celní kvóty EU pro „surový třtinový cukr, určený k rafinaci“, čísla položek v sazebníku 1701.13.10 a 1701.14.10, nehledě na vázanou kvótu ve výši 98 EUR za tunu, EU nezávisle použije:
 –během prvních šesti let, během nichž je tento objem k dispozici, vázanou sazbu v rámci kvóty nejvýše 11 EUR za tunu a
 –během sedmého roku, během něhož je tento objem k dispozici, vázanou sazbu v rámci kvóty nejvýše 54 EUR za tunu.
 Komise přijme podle čl. 187 písm. a) nařízení o společné organizaci trhů (nařízení (ES) č. 1308/2013) prováděcí nařízení k rozšíření a správě příslušných kvót.
 Tyto prováděcí předpisy se připravují souběžně s tímto návrhem.
 2016/0306 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o podpisu, jménem Evropské unie, Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dne 15. července 2013 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání s některými dalšími členy Světové obchodní organizace podle článku XXIV:6 Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 v průběhu přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.
 (2)Jednání byla vedena Komisí podle směrnic pro jednání přijatých Radou.
 (3)Tato jednání byla dokončena a Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Unii byla dne 12. července 2016 parafována.
 (4)Uvedená dohoda by měla být podepsána,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Podpis, jménem Evropské unie, Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii se schvaluje s výhradou uzavření uvedené dohody
 1
 .
 Článek 2
 Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 FINANČNÍ VÝKAZ
 DATUM:
 1.
 ROZPOČTOVÁ POLOŽKA:
 Kapitola 12 – Cla a ostatní poplatky
 2.
 NÁZEV:


text:
Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii.
 3.
 PRÁVNÍ ZÁKLAD:
 Smlouva o fungování Evropské unie, zejména články 207 a 218.
 4.
 CÍLE:
 Schválit podpis dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou.
 5.
 FINANČNÍ DOPADY
 BĚŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK 2016
 (v milionech EUR)
 NÁSLEDUJÍCÍ ROZPOČTOVÝ ROK 2017
 (v milionech EUR)
 ROZPOČTOVÝ ROK 2018
 (v milionech EUR)
 5.0
 VÝDAJE
 –
 FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU EU
 (NÁHRADY/INTERVENCE)
 –
 VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ
 –
 JINÝCH SUBJEKTŮ
 –
 –
 –
 5.1
 PŘÍJMY
 –
 VLASTNÍ ZDROJE EU
 (DÁVKY/CLA)
 –
 VNITROSTÁTNÍ
 4,4
 4,4
 4,4
 2016
 2017
 2018
 5.0.1
 ODHADOVANÉ VÝDAJE
 5.1.1
 ODHADOVANÉ PŘÍJMY
 4,4
 4,4
 4,4
 5.2
 METODA VÝPOČTU: objem vynásobeno celní sazbou v rámci kvóty
 6.0
 MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z PROSTŘEDKŮ UVEDENÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU?
 NE
 6.1
 MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU?
 NE
 6.2
 BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET?
 NE
 6.3
 BUDE POTŘEBA ZAČLENIT PROSTŘEDKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ?
 NE
 POZNÁMKY:
 (1)
 Znění dohody bude zveřejněno spolu s rozhodnutím o jejím uzavření.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 3.10.2016
 COM(2016) 629 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o podpisu, jménem Evropské unie, Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii
 DOHODA VE FORMĚ VÝMĚNY DOPISŮ
 mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii
 A. Dopis Evropské unie
 Vážená paní / vážený pane,
 v návaznosti na jednání podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách listiny Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii mám tu čest navrhnout následující:
 Evropská unie zahrne do své listiny pro celní území EU-28 koncese, které byly uvedeny na předchozí listině pro celní území EU-27, s následujícími změnami:
 Zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Brazílii o 4 766 tun pro „dělené maso z kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, zmrazené“, čísla položek v sazebníku 0207.14.10, 0207.14.50 a 0207.14.70, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 0 % bude zachována.
 Zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Brazílii o 610 tun pro „dělené maso z krocanů a krůt, zmrazené“, čísla položek v sazebníku 0207.27.10, 0207.27.20 a 0207.27.80, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 0 % bude zachována.
 Zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU v rámci sazby erga omnes o 36 000 tun pro „surový třtinový cukr, určený k rafinaci“, čísla položek v sazebníku 1701.13.10 a 1701.14.10, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 98 EUR za tunu bude zachována.
 Zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Brazílii o 78 000 tun


text:
pro „surový třtinový cukr, určený k rafinaci“, čísla položek v sazebníku 1701.13.10 a 1701.14.10, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 98 EUR za tunu bude zachována.
 Pokud jde o objem celní kvóty ve výši 78 000 tun přidělené Brazílii v rámci celní kvóty EU pro „surový třtinový cukr, určený k rafinaci“, čísla položek v sazebníku 1701.13.10 a 1701.14.10, nehledě na vázanou kvótu ve výši 98 EUR za tunu, EU nezávisle použije:
 –během prvních šesti let, během nichž je tento objem k dispozici, vázanou sazbu v rámci kvóty nejvýše 11 EUR za tunu a
 –během sedmého roku, během něhož je tento objem k dispozici, vázanou sazbu v rámci kvóty nejvýše 54 EUR za tunu.
 Evropská unie a Brazilská federativní republika si vzájemně oznámí dokončení svých vnitřních postupů nutných pro vstup této dohody v platnost. Tato dohoda vstupuje v platnost čtrnáct dní po dni obdržení posledního oznámení.
 Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdil/potvrdila souhlas Vaší vlády s obsahem tohoto dopisu. Dovoluji si navrhnout, aby v případě, že je výše uvedený návrh pro Vaši vládu přijatelný, tento dopis a Vaše potvrzení společně tvořily dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou (dále jen „dohoda“).
 Přijměte prosím, vážený pane / vážená paní, ujištění o mé nejhlubší úctě.
 Za Evropskou unii
 B. Dopis Federativní republiky Brazílie
 Vážená paní / vážený pane,
 mám tu čest potvrdit, že jsem dne [...] obdržel Váš dopis tohoto znění:
 „V návaznosti na jednání podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách listiny Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii mám tu čest navrhnout následující:
 Evropská unie zahrne do své listiny pro celní území EU-28 koncese, které byly uvedeny na předchozí listině pro celní území EU-27, s následujícími změnami:
 Zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Brazílii o 4 766 tun pro „dělené maso z kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, zmrazené“, čísla položek v sazebníku 0207.14.10, 0207.14.50 a 0207.14.70, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 0 % bude zachována.
 Zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Brazílii o 610 tun pro „dělené maso z krocanů a krůt, zmrazené“, čísla položek v sazebníku 0207.27.10, 0207.27.20 a 0207.27.80, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 0 % bude zachována.
 Zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU v rámci sazby erga omnes o 36 000 tun pro „surový třtinový cukr, určený k rafinaci“, čísla položek v sazebníku 1701.13.10 a 1701.14.10, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 98 EUR za tunu bude zachována.
 Zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Brazílii o 78 000 tun pro „surový třtinový cukr, určený k rafinaci“, čísla položek v sazebníku 1701.13.10 a 1701.14.10, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 98 EUR za tunu bude zachována.
 Pokud jde o objem celní kvóty ve výši 78 000 tun přidělené Brazílii v rámci celní kvóty EU pro „surový třtinový cukr, určený k rafinaci“, čísla položek v sazebníku 1701.13.10 a 1701.14.10, nehledě na vázanou kvótu ve výši 98 EUR za tunu,


text:
EU nezávisle použije:
 –během prvních šesti let, během nichž je tento objem k dispozici, vázanou sazbu v rámci kvóty nejvýše 11 EUR za tunu a
 –během sedmého roku, během něhož je tento objem k dispozici, vázanou sazbu v rámci kvóty nejvýše 54 EUR za tunu.
 Evropská unie a Brazilská federativní republika si vzájemně oznámí dokončení svých vnitřních postupů nutných pro vstup této dohody v platnost. Tato dohoda vstupuje v platnost čtrnáct dní po dni obdržení posledního oznámení.
 Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdil/potvrdila souhlas Vaší vlády s obsahem tohoto dopisu. Dovoluji si navrhnout, aby v případě, že je výše uvedený návrh pro Vaši vládu přijatelný, tento dopis a Vaše potvrzení společně tvořily dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou (dále jen „dohoda“).
 Přijměte prosím, vážený pane / vážená paní, ujištění o mé nejhlubší úctě.
 Za Brazilskou federativní republiku


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52009PC0031
 Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady .../.../ES ze dne [...] o názvech textilií a souvisejícím označování textilních výrobků etiketami (Text s významem pro EHP) {SEC(2009)91} {SEC(2009)90} /* KOM/2009/0031 konecném znení - COD 2009/0006 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 30.1.2009KOM(2009) 31 v konečném znění2009/0006 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY .../.../ESze dne [...]o názvech textilií a souvisejícím označování textilních výrobků etiketami(Text s významem pro EHP){SEC(2009)91}{SEC(2009)90} DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHUThe idea for a revision of Textile Names legislation came to light in recent years as a result of the experience developed with regular technical amendments to introduce new fibre names into the existing Directives. Tyto zkušnosti ukazují, že existoval prostor pro zjednodušení stávajícího právního rámce s potenciálními příznivými dopady na soukromé zúčastněné subjekty i orgány veřejné správy. Clem přepracování těchto právních předpisů je zjednodušit a zlepšit existující regulační rámec pro rozvoj a příjem nových vláken, přičemž záměrem je podnítit inovaci v textilním a oděvním odvětví a umožnit uživatelům vláken i spotřebitelům rychlejší využívání přínosu inovačních produktů.Navrhované přepracování navíc zlepší transparentnost postupu doplňování nových vláken do seznamu harmonizovaných názvů vláken. Zároveň zvýší flexibilitu při přijímání právních předpisů, jejichž cílem je udržet krok s potřebami očekávaného technologického rozvoje v textilním průmyslu.Cílem přepracování není rozšířit právní předpisy EU na další požadavky týkající se označování etiketami nad rámec složení vlákenných směsí a harmonizace názvů textilních vláken, na něž se již vztahují stávající směrnice.Přepracování právních předpisů EU týkajících se názvů a označování textilií etiketami[1] bylo oznámeno v roce 2006 v dokumentu nazvaném „První zpráva o pokroku o strategii pro zjednodušení právního prostředí”[2] a bylo zahrnuto do pracovního a legislativního programu Komise na rok 2008.2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRANVzhledem k omezenému rozsahu tohoto přepracování proběhla cílená konzultace zúčastněných stran. Do konzultačního procesu se zapojila celá řada zúčastněných stran: sdružení průmyslu a maloobchodníků, odbory, organizace spotřebitelů, evropské normalizační orgány i správní orgány členských států[3].Zúčastněné strany a zástupci členských států byli vyzváni, aby v období od ledna do srpna roku 2008 předkládali svá stanoviska, návrhy a podněty, a to buď v rámci setkání organizovaných útvary Komise nebo písemně.Zúčastněné strany jsou toho názoru, že zavádění názvů nových vláken do evropských právních předpisů je důležité jak pro podporu inovace v evropském výrobním odvětví, tak z hlediska informovanosti spotřebitele. Politický obsah technických změn právních předpisů týkajících se názvů textilií však není důvodem pro náročné postupy a značné náklady, které jsou spojeny s provedením směrnice do vnitrostátního práva; je tedy třeba použít méně náročné legislativní řešení.Výsledky konzultací jsou obsaženy ve zprávě o posouzení dopadů a jeho přílohách.3. POSOUZENÍ DOPADůNa základě výsledků konzultace zúčastněných stran a studie nazvané „Zjednodušení právních předpisů EU v oblasti názvů a označování textilií etiketami – posouzení dopadu možných politik“[4], Komise provedla posouzení dopadů různých možných politických postupů k dosažení výše uvedených cílů.Výbor Evropské komise pro posouzení dopadů projednal návrh této zprávy o posouzení dopadů připravený příslušným útvarem a s výhradou několika změn[5] jej schválil.Analýza a porovnání jednotlivých možností a jejich dopadů vedly k těmto závěrům:- Zahrnutí pokynů týkajících se obsahu dokumentace, která