text: v němž bude vyžadovat přijetí nezbytných opatření ke splnění jejích povinností podle práva Společenství, včetně případného ukončení konkrétního jednání.Článek 12Kolegia orgánů dohledu1. Orgán pro pojišťovnictví přispívá k podpoře účinného a jednotného fungování kolegií orgánů dohledu a prosazuje jednotnost uplatňování právních předpisů Společenství mezi nimi.2. Orgán pro pojišťovnictví se dle vlastního uvážení účastní jako pozorovatel kolegií orgánů dohledu. Pro účely této účasti se považuje za „vnitrostátní orgán dohledu“ ve smyslu příslušných právních předpisů a na vlastní žádost obdrží všechny související informace, které jsou k dispozici jakémukoliv členu kolegia.3. Orgán pro pojišťovnictví ve spolupráci s orgány dohledu působícími v kolegiích orgánů dohledu v případě potřeby určuje a shromažďuje od vnitrostátních orgánů dohledu veškeré související informace, které usnadní práci těchto kolegií.Zřídí a spravuje centrální systém, v jehož rámci budou tyto informace přístupné vnitrostátním orgánům dohledu sdruženým v kolegiích orgánů dohledu.Článek 13Delegování úkolů a povinností1. Vnitrostátní orgány dohledu mohou na základě dvojstranné dohody delegovat úkoly a povinnosti na jiné vnitrostátní orgány dohledu.2. Orgán pro pojišťovnictví podporuje delegování úkolů a povinností mezi vnitrostátními orgány dohledu tak, že označí úkoly a povinnosti, které mohou být delegovány nebo prováděny společně, a prosazuje osvědčené postupy.3. Vnitrostátní orgány dohledu informují orgán pro pojišťovnictví o dohodách o delegování, které chtějí uzavřít. Tyto dohody uzavřou s účinností nejdříve jeden měsíc poté, kdy je o nich orgán pro pojišťovnictví informován.Orgán pro pojišťovnictví může předložit stanovisko k plánované dohodě do jednoho měsíce ode dne, kdy je o ní informován.Orgán pro pojišťovnictví vhodným způsobem zveřejní dohodu o delegování uzavřenou mezi vnitrostátními orgány dohledu, aby o ní byly řádně informovány všechny dotčené strany.Článek 14Společná kultura dohledu1. Orgán pro pojišťovnictví hraje aktivní úlohu při budování společné evropské kultury dohledu a jednotných zásad dohledu a při zajišťování jednotných postupů a přístupů v rámci celého Společenství a vykonává alespoň následující činnosti:a) předkládá stanoviska vnitrostátním orgánům dohledu;b) prosazuje efektivní dvoustrannou a mnohostrannou výměnu informací mezi vnitrostátními orgány dohledu, přičemž plně respektuje použitelná ustanovení o důvěrnosti a ochraně údajů stanovená v příslušných právních předpisech Společenství;c) přispívá k vypracování kvalitních a jednotných norem pro dohled, včetně norem pro předkládání zpráv;d) přezkoumává uplatňování příslušných technických norem přijatých Komisí a pokynů a doporučení vydaných orgánem pro pojišťovnictví a v případě potřeby navrhuje změny;e) zavádí odvětvové a meziodvětvové vzdělávací programy, napomáhá výměnám zaměstnanců a vybízí vnitrostátní orgány dohledu, aby více využívaly režimy dočasného přidělování pracovníků a jiné nástroje.2. Orgán pro pojišťovnictví může případně vyvíjet nové praktické nástroje, včetně nástrojů sbližování, na podporu společných přístupů a postupů v oblasti dohledu.Článek 15Vzájemné hodnocení vnitrostátních orgánů dohledu1. Orgán pro pojišťovnictví pravidelně provádí srovnávací hodnocení některých nebo všech činností vnitrostátních orgánů dohledu, aby ještě více posílil jednotnost výsledků dohledu. K tomuto účelu vypracuje metody, které mu umožní objektivní posouzení a srovnávání jednotlivých hodnocených orgánů.2. Srovnávací hodnocení mimo jiné zahrnuje posouzení:a) přiměřenosti institucionálního uspořádání, financování a odborných znalostí zaměstnanců vnitrostátního orgánu dohledu, s důrazem na efektivní uplatňování právních předpisů uvedených v čl. 1 odst. 2 a na schopnost odezvy na vývoj na trhu;b) úrovně sbližování dosažené při uplatňování práva Společenství a při výkonu dohledu, včetně technických norem, pokynů a


text: doporučení přijatých podle článků 7 a 8, a rozsahu, ve kterém výkon dohledu splňuje cíle stanovené právem Společenství;c) osvědčených postupů vyvinutých vnitrostátními orgány dohledu, jejichž přijetí může být přínosem pro jiné vnitrostátní orgány dohledu.3. Na základě srovnávacího hodnocení může orgán pro pojišťovnictví vydávat dotčeným vnitrostátním orgánům dohledu doporučení.Článek 16Funkce koordinaceOrgán pro pojišťovnictví plní obecnou úlohu koordinátora mezi vnitrostátními orgány dohledu, včetně případů, kdy by nepříznivý vývoj mohl potenciálně ohrozit správné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu finančního systému Společenství.Orgán pro pojišťovnictví podporuje koordinovanou reakci Společenství, mimo jiné tak, že:(1) usnadňuje výměnu informací mezi vnitrostátními orgány dohledu;(2) určuje rozsah a ověřuje spolehlivost informací, které by měly být poskytnuty všem dotčeným vnitrostátním orgánům dohledu;(3) vystupuje na žádost vnitrostátních orgánů dohledu nebo z vlastní iniciativy jako zprostředkovatel, aniž by tím byl dotčen článek 11;(4) neprodleně informuje ESRB o jakékoliv potenciální mimořádné situaci.Článek 17 Posuzování tržního vývoje1. Orgán pro pojišťovnictví sleduje a posuzuje tržní vývoj v oblasti své působnosti a v případě nutnosti informuje Evropský orgán pro bankovnictví, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, ESRB, Evropský parlament, Radu a Komisi o souvisejících trendech na mikroobezřetnostní úrovni, možných rizicích a zranitelných místech.Ve spolupráci s ESRB orgán pro pojišťovnictví v rámci celého Společenství zejména iniciuje a koordinuje posuzování odolnosti finančních institucí vůči nepříznivému tržnímu vývoji. K tomuto účelu vyvine následující metodiky a přístupy, které budou následně používat vnitrostátní orgány dohledu:a) společné metodiky pro posuzování vlivu hospodářských scénářů na finanční postavení instituce,b) společné přístupy ke sdělování výsledků těchto posouzení odolnosti finančních institucí.2. Aniž by byly dotčeny úkoly ESRB stanovené v nařízení (ES) č. .../... [ESRB], předkládá orgán pro pojišťovnictví tato posouzení trendů, možných rizik a zranitelných míst v oblasti své působnosti Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB alespoň jednou ročně a v případě nutnosti častěji.Orgán pro pojišťovnictví zahrne do posouzení i klasifikaci hlavních rizik a zranitelných míst a v případě nutnosti doporučí preventivní opatření či opatření k nápravě.3. Orgán pro pojišťovnictví zajistí odpovídající pokrytí meziodvětvového vývoje, rizik a zranitelných míst úzkou spoluprací s Evropským orgánem pro bankovnictví a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.Článek 18Mezinárodní vztahyAniž by byly dotčeny pravomoci orgánů Společenství, může orgán pro pojišťovnictví navazovat kontakty s orgány dohledu ze třetích zemí. Může uzavírat administrativní dohody s mezinárodními organizacemi a se správními orgány třetích zemí.Orgán pro pojišťovnictví napomáhá při přípravě rozhodnutí o rovnocennosti týkajících se režimů dohledu ve třetích zemích v souladu s právními předpisy uvedenými v čl. 1 odst. 2.Článek 19 Další úkoly1. Na žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise nebo z vlastní iniciativy může orgán pro pojišťovnictví předkládat Evropskému parlamentu, Radě a Komisi stanoviska ke všem otázkám souvisejícím s jeho oblastí působnosti.2. Pokud jde o obezřetnostní posuzování fúzí a nabývání účastí ve smyslu směrnice 2007/44/ES, může orgán pro pojišťovnictví z vlastní iniciativy nebo na žádost vnitrostátních orgánů dohledu vydat a zveřejnit stanovisko k obezřetnostnímu posouzení, které vykoná jakýkoliv orgán členského státu. Použije se článek 20.Článek 20 Sběr informací1. Vnitrostátní orgány dohledu a jiné orgány veřejné správy členských států poskytnou orgánu pro pojišťovnictví na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro plnění

type: legislation

jurisdiction: EU


text: jeho povinností stanovených tímto nařízením.Orgán pro pojišťovnictví může také požádat o předkládání informací v pravidelném intervalu.2. Jestliže informace nejsou k dispozici nebo je vnitrostátní orgány dohledu a jiné orgány veřejné správy členských států neposkytnou včas, může orgán pro pojišťovnictví předložit žádost s odůvodněním přímo příslušným finančním institucím a jiným stranám. O této žádosti informuje dotčené vnitrostátní orgány dohledu.Na žádost orgánu pro pojišťovnictví jsou vnitrostátní orgány dohledu a jiné orgány veřejné správy členských států orgánu pro pojišťovnictví při shromažďování těchto informací nápomocny.3. Orgán pro pojišťovnictví může používat důvěrné informace získané od vnitrostátních orgánů dohledu a jiných orgánů veřejné správy nebo od finančních institucí a dalších stran pouze pro účely plnění svých povinností stanovených tímto nařízením.Článek 21 Vztah s ESRB1. Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění spolupracuje s ESRB.2 Orgán pro pojišťovnictví úzce spolupracuje s ESRB. Pravidelně ESRB předkládá aktualizované informace nutné pro plnění jeho úkolů. Jakékoli údaje nutné pro plnění těchto úkolů, které nejsou poskytovány v souhrnné nebo obecné podobě, neprodleně poskytne ESRB na jeho odůvodněnou žádost, jak je stanoveno v článku [15] nařízení (ES) č. .../... [ESRB].3. Po obdržení varování a doporučení ESRB uvedených v článku [16] nařízení (ES) č. .../... [ESRB] zajistí orgán pro pojišťovnictví odpovídající následné kroky podle odstavce 4 a 5.4. Jakmile orgán pro pojišťovnictví obdrží od ESRB jemu určené varování nebo doporučení, svolá neprodleně zasedání rady orgánů dohledu a posoudí důsledky tohoto varování nebo doporučení pro plnění svých úkolů.Na základě odpovídajícího rozhodovacího postupu rozhodne o opatřeních, která přijme v souladu s pravomocemi, jimiž disponuje podle tohoto nařízení, aby vyřešil problémy uvedené ve varováních a doporučeních.Jestliže orgán pro pojišťovnictví doporučení nevyhoví, vysvětlí ESRB důvody pro toto jednání.5. Jestliže orgán pro pojišťovnictví obdrží od ESRB varování nebo doporučení určené vnitrostátnímu orgánu dohledu, využije v případě nutnosti pravomocí, kterými disponuje podle tohoto nařízení, aby zajistil včasné následné kroky.Jestliže příjemce doporučení ESRB nemá v úmyslu doporučení vyhovět, informuje o tom radu orgánů dohledu a projedná s ní důvody pro tuto nečinnost.Když vnitrostátní orgán dohledu informuje ESRB podle článku [17] nařízení (ES) č. .../... [ESRB], vezme při tom patřičně v úvahu názory rady orgánů dohledu.6. Při plnění svých úkolů stanovených tímto nařízením orgán pro pojišťovnictví v nejvyšší možné míře přihlíží k varováním a doporučením ESRB.Článek 22Skupina zúčastněných stran v oblasti pojištění, zajištění a zaměstnaneckého penzijního pojištění1. Pro účely konzultací se zúčastněnými stranami v oblastech souvisejících s úkoly orgánu pro pojišťovnictví se zřídí skupina zúčastněných stran v oblasti pojištění, zajištění a zaměstnaneckého penzijního pojištění.2. Skupina zúčastněných stran v oblasti pojištění, zajištění a zaměstnaneckých penzijních fondů je složena z 30 členů zastupujících ve vyváženém poměru pojišťovny a zajišťovny Společenství a fondy zaměstnaneckého penzijního pojištění a jejich zaměstnance, jakož i spotřebitele a uživatele služeb pojištění, zajištění a zaměstnaneckého penzijního pojištění.Skupina zúčastněných stran v oblasti pojištění, zajištění a zaměstnaneckých penzijních fondů zasedá alespoň dvakrát ročně.3. Členy skupiny zúčastněných stran v oblasti pojištění, zajištění a zaměstnaneckých penzijních fondů jmenuje rada orgánů dohledu orgánu pro pojišťovnictví na návrh příslušných zúčastněných stran.Při svém rozhodování zajistí rada orgánů dohledu v největším možném rozsahu odpovídající geografickou rovnováhu a


text: zastoupení zúčastněných stran z celého Společenství.Orgán pro pojišťovnictví zajistí pro skupinu zúčastněných stran v oblasti pojištění, zajištění a zaměstnaneckých penzijních fondů potřebnou podporu sekretariátu.4. Funkční období členů skupiny zúčastněných stran v oblasti pojištění, zajištění a zaměstnaneckých penzijních fondů trvá dva a půl roku a po jeho uplynutí proběhne nové výběrové řízení.Členové mohou ve funkci působit dvě po sobě jdoucí funkční období.5. Skupina zúčastněných stran v oblasti pojištění, zajištění a zaměstnaneckých penzijních fondů může předkládat stanoviska a radit orgánu pro pojišťovnictví ve všech otázkách souvisejících s úkoly orgánu pro pojišťovnictví podle článků 7 a 8.6. Skupina zúčastněných stran v oblasti pojištění, zajištění a zaměstnaneckých penzijních fondů přijme svůj jednací řád.7. Orgán pro pojišťovnictví zveřejní stanoviska a rady skupiny zúčastněných stran v oblasti pojištění, zajištění a zaměstnaneckých penzijních fondů a výsledky konzultací s touto skupinou.Článek 23Ochranná opatření1. Orgán pro pojišťovnictví zajistí, aby žádné rozhodnutí přijaté podle článků 10 nebo 11 nijak neovlivnilo fiskální povinnosti členských států.2. Jestliže se členský stát domnívá, že rozhodnutí přijaté podle článku 11 má vliv na jeho fiskální povinnosti, může orgánu pro pojišťovnictví a Komisi do jednoho měsíce ode dne, kdy je rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví sděleno vnitrostátnímu orgánu dohledu, oznámit, že vnitrostátní orgán dohledu nebude rozhodnutí uplatňovat.Ve svém oznámení uvede členský stát odůvodnění a jednoznačně prokáže, jak rozhodnutí ovlivňuje jeho fiskální povinnosti.V takovém případě se platnost rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví pozastavuje.Do jednoho měsíce od oznámení členského státu orgán pro pojišťovnictví informuje členský stát, zda své rozhodnutí potvrzuje, nebo jej pozměňuje, či ruší.Jestliže orgán pro pojišťovnictví své rozhodnutí potvrdí, rozhodne Rada kvalifikovanou většinou podle článku 205 Smlouvy do dvou měsíců o tom, zda se rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví potvrzuje, nebo ruší.Jestliže se Rada rozhodne potvrdit rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví nebo do dvou měsíců nerozhodne, pozastavení uvedeného rozhodnutí se ihned ukončuje.3. Jestliže se členský stát domnívá, že rozhodnutí přijaté podle čl. 10 odst. 2 má vliv na jeho fiskální povinnosti, může orgánu pro pojišťovnictví, Komisi a Radě do tří pracovních dnů ode dne, kdy je rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví sděleno vnitrostátnímu orgánu dohledu, oznámit, že vnitrostátní orgán dohledu nebude rozhodnutí uplatňovat.Ve svém oznámení uvede členský stát odůvodnění a jednoznačně prokáže, jak rozhodnutí ovlivňuje jeho fiskální povinnosti.Rada do deseti pracovních dnů rozhodne kvalifikovanou většinou podle článku 205 Smlouvy o tom, zda se rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví potvrzuje nebo zrušuje.Jestliže Rada do deseti pracovních dnů nerozhodne, považuje se rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví za potvrzené.Článek 24Rozhodovací postupy1. Před přijetím rozhodnutí podle čl. 9 odst. 6, čl. 10 odst. 2 a 3 a čl. 11 odst. 3 a 4 oznámí orgán pro pojišťovnictví příjemci rozhodnutí svůj úmysl přijmout rozhodnutí a stanoví lhůtu, ve které může příjemce rozhodnutí vyjádřit své stanovisko v dané záležitosti, přičemž vezme plně v úvahu naléhavost záležitosti.2. Rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví obsahuje důvody, ze kterých vychází.3. Příjemci rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví jsou informováni o opravných prostředcích, které mají podle tohoto nařízení k dispozici.4. Jestliže orgán pro pojišťovnictví přijme rozhodnutí podle čl. 10 odst. 2 nebo 3, v odpovídajících intervalech toto rozhodnutí přezkoumává.5. Rozhodnutí přijatá orgánem pro pojišťovnictví podle článků 9,


text: 10 a 11 se zveřejňují, přičemž se uvádí totožnost dotčeného vnitrostátního orgánu dohledu nebo finanční instituce a hlavní obsah rozhodnutí, při současném zohlednění oprávněných zájmů finančních institucí na ochraně jejich obchodního tajemství.KAPITOLA III ORGANIZACEODDÍL 1 RADA ORGÁNů DOHLEDUČLÁNEK 25 Složení1. Rada orgánů dohledu má tyto členy:a) předsedu, který nemá hlasovací právo,b) vedoucího představitele příslušného vnitrostátního orgánu dohledu odpovědného za dohled nad finančními institucemi z každého členského státu. Pokud je v členském státě více než jeden příslušný orgán, dohodnou se tyto orgány na jednom z vedoucích představitelů, který se stane zástupcem v radě orgánů dohledu;c) jednoho zástupce Komise, který nemá hlasovací právo;d) jednoho zástupce ESRB, který nemá hlasovací právo;f) jednoho zástupce každého ze dvou ostatních evropských orgánů dohledu, který nemá hlasovací právo.2. Každý vnitrostátní orgán dohledu, a pokud existuje více než jeden příslušný vnitrostátní orgán dohledu, pak tyto orgány společně, odpovídá za jmenování náhradníka na vysoké úrovni ze svého orgánu či orgánů, jenž může nahradit člena rady orgánů dohledu uvedeného v odst. 1 písm. b), pokud se ten nemůže zúčastnit.3. Rada orgánů dohledu může dle vlastního rozhodnutí připustit účast pozorovatelů.Zasedání rady orgánů dohledu se může zúčastnit výkonný ředitel, přičemž nemá hlasovací právo.Článek 26Vnitřní výbory a odborné skupiny1. Rada orgánů dohledu může zřizovat vnitřní výbory nebo odborné skupiny ke konkrétním úkolům, které vykonává, a může stanovit delegování určitých jednoznačně definovaných úkolů a rozhodnutí na interní výbory nebo odborné skupiny, na řídící radu nebo na předsedu.2. Pro účely článku 11 svolá rada orgánů dohledu odbornou skupinu, která má pomoci spor urovnat, přičemž tuto skupinu budou tvořit předseda a dva členové rady orgánů dohledu, kteří nezastupují vnitrostátní orgány dohledu, jež jsou účastníky sporu.Na návrh odborné skupiny přijme rada orgánů dohledu rozhodnutí podle článku 11.Článek 27NezávislostPři provádění úkolů stanovených tímto nařízením vystupují předseda a členové rady orgánů dohledu s hlasovacím právem nezávisle a objektivně v zájmu Společenství a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od institucí či orgánů Společenství, od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.Článek 28Úkoly1. Rada orgánů dohledu udává směr pro práci orgánu pro pojišťovnictví a přijímá rozhodnutí podle kapitoly II.2. Rada orgánů dohledu přijímá stanoviska, doporučení a rozhodnutí a vydává rady podle kapitoly II.3. Rada orgánů dohledu jmenuje předsedu.4. Rada orgánů dohledu každý rok před 30. zářím přijme na základě návrhu řídící rady pracovní program orgánu pro pojišťovnictví pro následující rok a předloží jej pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.Pracovní program se přijímá, aniž by byl dotčen roční rozpočtový proces, a zveřejňuje se.5. Rada orgánů dohledu přijme víceletý pracovní program orgánu pro pojišťovnictví a předloží jej pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.Víceletý pracovní program se přijímá, aniž by byl dotčen roční rozpočtový proces, a zveřejňuje se.6. Rada orgánů dohledu schvaluje návrh rozpočtu podle článku 49.7. Rada orgánů dohledu uplatňuje disciplinární pravomoci vůči předsedovi a výkonnému řediteli a může je odvolat z funkce podle čl. 33 odst. 5 v případě předsedy a čl. 36 odst. 5 v případě výkonného ředitele.Článek 29Rozhodování1. Pro přijetí aktů uvedených v článcích 7 a 8 a veškerých opatření a rozhodnutí přijímaných podle kapitoly VI


text: je nutná kvalifikovaná většina členů rady orgánů dohledu podle článku 205 Smlouvy.Všechna svá ostatní rozhodnutí přijímá rada orgánů dohledu prostou většinou členů.2. Zasedání rady orgánů dohledu svolává předseda z vlastní iniciativy nebo na žádost třetiny členů rady orgánů dohledu a rovněž jim předsedá.3. Rada orgánů dohledu přijme a zveřejní svůj jednací řád.4. Jednací řád podrobně stanoví postup hlasování, včetně případných pravidel pro usnášeníschopnost. Členové bez hlasovacího práva a pozorovatelé, s výjimkou předsedy a výkonného ředitele, se neúčastní diskuzí rady orgánů dohledu o jednotlivých finančních institucích, pokud článek 61 nebo právní předpisy uvedené v čl. 1 odst. 2 nestanoví jinak.Oddíl 2Řídící radaČLÁNEK 30 SLOžENÍ1. Řídící radu tvoří předseda, zástupce Komise a čtyři další členové volení radou orgánů dohledu z jejích členů.Každý člen s výjimkou předsedy má náhradníka, který jej může nahradit v případě, že se tento člen nemůže zúčastnit zasedání řídící rady.Funkční období členů volených radou orgánů dohledu je dva a půl roku. Může být jednou prodlouženo.2. Rozhodnutí řídící rady se přijímají většinou všech přítomných členů. Každý člen má jeden hlas.Zasedání řídící rady se účastní výkonný ředitel, přičemž nemá hlasovací právo.Řídící rada přijme a zveřejní svůj jednací řád.3. Zasedání řídící rady svolává předseda z vlastní iniciativy nebo na žádost alespoň třetiny členů řídící rady a rovněž jim předsedá.Řádné zasedání řídící rady se koná alespoň dvakrát ročně.4. Členům řídící rady mohou být v rámci ustanovení jednacího řádu nápomocni poradci či odborníci.Článek 31NezávislostČlenové řídící rady vystupují nezávisle a objektivně v zájmu Společenství a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od institucí či orgánů Společenství, od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.Článek 32Úkoly1. Řídící rada zajistí, aby orgán pro pojišťovnictví vykonával své poslání a plnil stanovené úkoly podle tohoto nařízení.2. Řídící rada navrhuje radě orgánů dohledu k přijetí roční a víceletý pracovní program.3. Řídící rada uplatňuje své rozpočtové pravomoci podle článků 49 a 50.4. Řídící rada přijme plán personální politiky orgánu pro pojišťovnictví a podle čl. 54 odst. 2 i nezbytná opatření pro provádění Služebního řádu úředníků Evropských společenství (dále jen „služební řád“).5. Řídící rada přijme zvláštní ustanovení o právu přístupu k dokumentům orgánu pro pojišťovnictví podle článku 58.6. Po poradě s radou orgánů dohledu řídící rada přijme výroční zprávu o činnosti orgánu pro pojišťovnictví na základě návrhu zprávy podle čl. 38 odst. 7 a do 15. června ji předloží Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. Zpráva se zveřejňuje.7. Řídící rada přijme a zveřejní svůj jednací řád.8. Řídící rada jmenuje a odvolává členy odvolacího senátu podle čl. 44 odst. 3 a 5.Oddíl 3PředsedaČLÁNEK 33 JMENOVÁNÍ A ÚKOLY1. Orgán pro pojišťovnictví zastupuje předseda, kterým je nezávislý odborník zaměstnaný na plný úvazek.Předseda odpovídá za přípravu práce rady orgánů dohledu a předsedá zasedáním rady orgánů dohledu i řídící rady.2. Předsedu jmenuje rada orgánů dohledu po otevřeném výběrovém řízení na základě zásluh, dovedností, znalostí finančních institucí a trhů a zkušeností s finančním dohledem a regulací.Před jmenováním musí být kandidát vybraný radou orgánů dohledu potvrzen Evropským parlamentem.Rada orgánů dohledu dále zvolí mezi svými členy náhradníka, který vykonává funkci předsedy v jeho


text: nepřítomnosti.3. Funkční období předsedy činí pět let a může být jednou prodlouženo.4. Během devíti měsíců před uplynutím pětiletého funkčního období předsedy rada orgánů dohledu vyhodnotí:a) výsledky dosažené v prvním funkčním období a způsob jejich dosažení,b) povinnosti a potřeby orgánu pro pojišťovnictví v nadcházejících letech.Rada orgánů dohledu může s přihlédnutím k hodnocení jednou prodloužit funkční období předsedy, přičemž toto prodloužení musí být potvrzeno Evropským parlamentem.5. Předseda může být odvolán z funkce pouze rozhodnutím rady orgánů dohledu, přičemž toto odvolání musí být potvrzeno Evropským parlamentem.Předseda nesmí radě orgánů dohledu bránit v jednání o záležitostech, které se předsedy týkají, zejména o nutnosti jeho odvolání, a projednávání takové záležitosti se neúčastní.Článek 34NezávislostAniž by byla dotčena úloha rady orgánů dohledu ve vztahu k úkolům předsedy, předseda nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od orgánů či institucí Společenství, od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.Článek 35Zpráva1. Evropský parlament může předsedu nebo jeho náhradníka vyzvat, aby pravidelně vystupoval s prohlášením před jeho příslušným výborem a odpovídal na dotazy členů tohoto výboru, přičemž se plně respektuje nezávislost předsedy.2. Evropský parlament může také vyzvat předsedu, aby předložil zprávu o plnění svých povinností.Oddíl 4Výkonný ředitelČLÁNEK 36 JMENOVÁNÍ1. Orgán pro pojišťovnictví řídí výkonný ředitel, kterým je nezávislý odborník zaměstnaný na plný úvazek.2. Výkonného ředitele jmenuje rada orgánů dohledu po otevřeném výběrovém řízení na základě zásluh, dovedností, znalostí finančních institucí a trhů, zkušeností s finančním dohledem a regulací a zkušeností s řízením.3. Funkční období výkonného ředitele činí pět let a může být jednou prodlouženo.4. Během devíti měsíců před uplynutím pětiletého funkčního období výkonného ředitele rada orgánů dohledu provede hodnocení.V tomto hodnocení rada orgánů dohledu posoudí zejména:a) výsledky dosažené v prvním funkčním období a způsob jejich dosažení,b) povinnosti a potřeby orgánu pro pojišťovnictví v nadcházejících letech.Rada orgánů dohledu může s přihlédnutím k hodnocení jednou prodloužit funkční období výkonného ředitele.5. Výkonný ředitel může být odvolán z funkce pouze rozhodnutím rady orgánů dohledu.Článek 37NezávislostAniž by byla dotčena příslušná úloha řídící rady a rady orgánů dohledu ve vztahu k úkolům výkonného ředitele, výkonný ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádné vlády, orgánu, organizace ani osoby mimo orgán pro pojišťovnictví.Článek 38Úkoly1. Výkonný ředitel je odpovědný za řízení orgánu pro pojišťovnictví a připravuje práci řídící rady.2. Výkonný ředitel je odpovědný za provádění ročního pracovního programu orgánu pro pojišťovnictví pod vedením rady orgánů dohledu a pod kontrolou řídící rady.3. Výkonný ředitel přijme nezbytná opatření, zejména pokud jde o přijetí vnitřních správních pokynů a zveřejňování oznámení, aby zajistil fungování orgánu pro pojišťovnictví v souladu s tímto nařízením.4. Výkonný ředitel vypracuje víceletý pracovní program uvedený v čl. 32 odst. 2.5. Výkonný ředitel každý rok do 30. června připraví pracovní program na následující rok uvedený v čl. 32 odst. 2.6. Výkonný ředitel podle článku 49 vypracuje předběžný návrh rozpočtu orgánu pro pojišťovnictví a podle článku 50 plní rozpočet orgánu pro pojišťovnictví.7. Výkonný ředitel každý rok vypracuje návrh výroční zprávy, která obsahuje část týkající se činnosti orgánu pro pojišťovnictví v oblasti regulace a dohledu a část týkající se finančních a správních záležitostí.8. Pokud jde o zaměstnance orgánu pro pojišťovnictví, vykonává výkonný


text: ředitel pravomoci stanovené v článku 54 a řídí personální záležitosti.KAPITOLA IV EVROPSKÝ SYSTÉM ORGÁNŮ FINANČNÍHO DOHLEDUODDÍL 1 OBECNÁ USTANOVENÍČLÁNEK 39 SLOžENÍ1. Orgán pro pojišťovnictví je součástí ESFS, který působí jako síť orgánů dohledu.2. ESFS má tyto členy:a) orgány členských států uvedené v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení, čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. .../... [EBA] a čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. .../... [ESMA],b) orgán pro pojišťovnictví;c) Evropský orgán pro bankovnictví, zřízený článkem 1 nařízení (ES) č. .../... [EBA];d) Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, zřízený článkem 1 nařízení (ES) č. .../... [ESMA];e) Smíšený výbor evropských orgánů dohledu podle článku 40;f) Komise pro účely provádění úkolů uvedených v článcích 7, 9 a 10.3. Prostřednictvím Smíšeného výboru evropských orgánů dohledu, zřízeného článkem 40, orgán pro pojišťovnictví pravidelně a úzce spolupracuje s Evropským orgánem pro bankovnictví a s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy, zajišťuje s nimi meziodvětvovou jednotnost činnosti a vyjednává společné postoje v oblasti dohledu nad finančními konglomeráty a v dalších meziodvětvových otázkách.Oddíl 2 SMÍšENÝ VÝBOR EVROPSKÝCH ORGÁNů DOHLEDUČLÁNEK 40 ZřÍZENÍ1. Tímto se zřizuje Smíšený výbor evropských orgánů dohledu.2. Smíšený výbor slouží jako fórum, v jehož rámci orgán pro pojišťovnictví pravidelně a úzce spolupracuje s Evropským orgánem pro bankovnictví a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy a zajišťuje s nimi meziodvětvovou jednotnost.3. Orgán pro pojišťovnictví odpovídajícími zdroji přispívá k administrativní podpoře Smíšeného výboru evropských orgánů dohledu. Rozsah podpory zahrnuje personální, administrativní a provozní výdaje a výdaje na infrastrukturu.Článek 41 Složení1. Členy Smíšeného výboru jsou předseda, předsedové Evropského orgánu pro bankovnictví a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, případně i předseda podvýboru zřízeného podle článku 43.2. Výkonný ředitel, Komise a ESRB jsou zváni na zasedání Smíšeného výboru evropských orgánů dohledu i podvýborů uvedených v článku 43 jako pozorovatelé.3. Předsedající Smíšeného výboru evropských orgánů dohledu je jmenován na základě každoroční rotace z předsedů Evropského orgánu pro bankovnictví, Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy.4. Smíšený výbor evropských orgánů dohledu přijme a zveřejní svůj jednací řád. Tento řád může stanovit další účastníky zasedání Smíšeného výboru.Zasedání Smíšeného výboru evropských orgánů dohledu se koná alespoň jednou za dva měsíce.Článek 42Společné postoje a společné aktyV rozsahu svých úkolů podle kapitoly II a v příslušných oblastech zejména s ohledem na provádění směrnice 2002/87/ES dosáhne orgán pro pojišťovnictví podle situace společného postoje s Evropským orgánem pro bankovnictví a s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.Akty podle článků 7, 9, 10 nebo 11 tohoto nařízení ve vztahu k provádění směrnice 2002/87/ES a jiných právních předpisů uvedených v čl. 1 odst. 2, které spadají také do oblasti působnosti Evropského orgánu pro bankovnictví nebo Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, se přijímají podle situace souběžně orgánem pro pojišťovnictví, Evropským orgánem pro bankovnictví a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.Článek 43PodvýboryPro účely článku 42 se zřídí podvýbor pro finanční konglomeráty Smíšeného výboru evropských orgánů dohledu.Tento podvýbor tvoří osoby uvedené v čl. 41 odst. 1 a jeden zástupce stávajících zaměstnanců z řad vedoucích pracovníků


text: příslušného vnitrostátního orgánu dohledu z každého členského státu.Podvýbor si zvolí ze svých členů předsedu, který je současně členem Smíšeného výboru evropských orgánů dohledu.Smíšený výbor může zřizovat další podvýbory.Oddíl 3Odvolací senátČLÁNEK 44 SLOžENÍ1. Odvolací senát je společným orgánem Evropského orgánu pro bankovnictví, Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy.2. Odvolací senát tvoří šest členů a šest náhradníků, kterými jsou fyzické osoby s příslušnými znalostmi a zkušenostmi, avšak nikoli současní zaměstnanci vnitrostátních orgánů dohledu nebo jiných vnitrostátních orgánů nebo orgánů Společenství, jež se podílejí na činnosti orgánu pro pojišťovnictví.Odvolací senát určí svého předsedu.Rozhodnutí odvolacího senátu se přijímají většinou alespoň čtyř z jeho šesti členů.Odvolací senát svolává jeho předseda vždy, když je to nutné.3. Dva členy odvolacího senátu a dva náhradníky jmenuje řídící rada orgánu pro pojišťovnictví ze seznamu kandidátů navrženého Evropskou komisí na základě veřejné výzvy k vyjádření zájmu zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie a po poradě s radou orgánů dohledu.Ostatní členové jsou jmenováni podle nařízení (ES) č. .../... [EBA] a nařízení (ES) č. .../... [ESMA].4. Funkční období členů odvolacího senátu je pět let. Toto období může být jednou prodlouženo.5. Člen odvolacího senátu jmenovaný řídící radou orgánu pro pojišťovnictví nesmí být během svého funkčního období odvolán, s výjimkou případu, kdy se dopustil vážného porušení úředních povinností a řídící rada po poradě s radou orgánů dohledu v tomto smyslu vydala rozhodnutí.6. Orgán pro pojišťovnictví, Evropský orgán pro bankovnictví a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zajistí pro odvolací senát odpovídající provozní podporu a podporu sekretariátu.Článek 45Nezávislost a nestrannost1. Členové odvolacího senátu jsou ve svém rozhodování nezávislí. Nejsou vázáni žádnými pokyny. Nesmějí v orgánu pro pojišťovnictví, v jeho řídící radě ani v jeho radě orgánů dohledu vykonávat žádné jiné funkce.2. Členové odvolacího senátu se nesmí účastnit žádného odvolacího řízení, pokud na něm mají jakýkoli osobní zájem nebo pokud dříve působili jako zástupci některého z účastníků řízení nebo pokud se podíleli na rozhodnutí, které je předmětem odvolání.3. Člen odvolacího senátu informuje odvolací senát, domnívá-li se, že by se některý člen z některého z důvodů uvedených v odstavcích 1 a 2 nebo z jakéhokoli jiného důvodu neměl účastnit odvolacího řízení.4. Proti účasti člena odvolacího senátu může být kterýmkoli účastníkem odvolacího řízení vznesena námitka z jakéhokoli důvodu uvedeného v odstavcích 1 a 2 nebo z důvodu podezření z podjatosti.Námitka se nesmí zakládat na státní příslušnosti členů a je nepřípustná, učinil-li účastník odvolacího řízení, vědom si důvodu pro námitku, v odvolacím řízení kromě vznesení námitky proti složení odvolacího senátu další procesní úkon.5. V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 rozhodne odvolací senát o dalším postupu bez účasti dotčeného člena.Za účelem přijetí uvedeného rozhodnutí je dotčený člen nahrazen v odvolacím senátu svým náhradníkem, pokud se náhradník nenachází v obdobné situaci. V takovém případě vybere předseda náhradu z dostupných náhradníků.6. Členové odvolacího senátu se zavazují jednat nezávisle a ve veřejném zájmu.K tomuto účelu učiní prohlášení o závazcích a prohlášení o zájmech, v němž uvedou jakékoli přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být na újmu jejich nezávislosti, nebo


text: že žádné zájmy, které by mohly být na újmu jejich nezávislosti, neexistují.Tato prohlášení se zveřejňují a jsou činěna každý rok a v písemné podobě.KAPITOLA V OPRAVNÉ PROSTŘEDKYČlánek 46 Odvolání1. Jakákoli fyzická nebo právnická osoba, včetně vnitrostátních orgánů dohledu, může podat odvolání proti rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví uvedenému v článku 9, 10 nebo 11 či jinému rozhodnutí přijatému orgánem pro pojišťovnictví podle právních předpisů uvedených v čl. 1 odst. 2, které je určeno této osobě, nebo proti rozhodnutí, které se této osoby bezprostředně a přímo dotýká, i když je určeno jiné osobě.2. Odvolání a jeho odůvodnění se podává písemně orgánu pro pojišťovnictví do dvou měsíců ode dne oznámení rozhodnutí dotčené osobě, nebo pokud k němu nedošlo, do dvou měsíců ode dne, kdy orgán pro pojišťovnictví své rozhodnutí zveřejnil.Odvolací senát rozhodne o odvolání do dvou měsíců ode dne podání odvolání.3. Odvolání podané podle odstavce 1 nemá odkladný účinek.Odvolací senát však může pozastavit uplatňování rozhodnutí, vůči němuž se odvolání podává, pokud to podle jeho názoru okolnosti vyžadují.4. Je-li odvolání přípustné, odvolací senát přezkoumá, zda je odvolání opodstatněné. Podle potřeby vyzve v rámci určených časových lhůt účastníky odvolacího řízení k podání vyjádření ohledně jím vydaných oznámení nebo sdělení jiných účastníků odvolacího řízení. Účastníci odvolacího řízení mají právo na ústní vyjádření.5. Odvolací senát může v souladu s tímto článkem vykonávat jakékoli pravomoci spadající do pravomocí orgánu pro pojišťovnictví nebo může věc postoupit příslušnému orgánu pro pojišťovnictví. Tento orgán bude vázán rozhodnutím odvolacího senátu.6. Odvolací senát přijme a zveřejní svůj jednací řád.7. Rozhodnutí odvolacího senátu se přijímají s odůvodněním a orgán pro pojišťovnictví je zveřejní.Článek 47Žaloby u Soudu prvního stupně a Soudního dvora1. Podle článku 230 Smlouvy lze proti rozhodnutí přijatému odvolacím senátem nebo v případech, kdy odvolání k odvolacímu senátu není možné, proti rozhodnutí přijatému orgánem pro pojišťovnictví podat žalobu u Soudu prvního stupně nebo u Soudního dvora.2. V případě, že orgán pro pojišťovnictví má povinnost jednat a nevydá rozhodnutí, lze u Soudu prvního stupně nebo u Soudního dvora podat žalobu pro nečinnost podle článku 232 Smlouvy.3 . Orgán pro pojišťovnictví musí přijmout opatření nezbytná k zajištění souladu s rozsudkem Soudu prvního stupně nebo Soudního dvora.KAPITOLA VI FINANČNÍ USTANOVENÍČlánek 48 Rozpočet orgánu pro pojišťovnictví1. Příjmy orgánu pro pojišťovnictví tvoří především:a) povinné příspěvky vnitrostátních orgánů veřejné správy pověřených provádět dohled nad finančními institucemi;b) dotace Společenství ze souhrnného rozpočtu Evropské unie (oddíl Komise);c) poplatky placené orgánu pro pojišťovnictví v případech stanovených příslušnými nástroji práva Společenství.2. Výdaje orgánu pro pojišťovnictví pokrývají alespoň výdaje na zaměstnance, odměny, správu, infrastrukturu a provoz.3. Příjmy a výdaje musí být vyrovnané.4. Pro každý rozpočtový rok odpovídající kalendářnímu roku se vyhotovují odhady všech příjmů a výdajů orgánu pro pojišťovnictví, které se zahrnou do rozpočtu orgánu pro pojišťovnictví.Článek 49 Sestavování rozpočtu1. Výkonný ředitel do 15. února každého roku vypracuje předběžný návrh odhadu příjmů a výdajů pro nadcházející rozpočtový rok a tento předběžný návrh rozpočtu předloží řídící radě spolu s plánem pracovních míst. Řídící rada sestaví každý rok na základě předběžného návrhu vypracovaného výkonným ředitelem odhad příjmů a výdajů orgánu pro pojišťovnictví na následující rozpočtový rok.


text: Tento odhad, který zahrnuje návrh plánu pracovních míst, předkládá řídící rada Komisi do 31. března. Před přijetím odhadu schvaluje návrh vypracovaný výkonným ředitelem rada orgánů dohledu.2. Komise předloží odhad společně s předběžným návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“).3. Komise na základě odhadu zanese do předběžného návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhadované položky, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podle článku 272 Smlouvy.4. Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst orgánu pro pojišťovnictví. Rozpočtový orgán odsouhlasí prostředky pro dotaci určenou pro orgán pro pojišťovnictví.5. Řídící rada přijme rozpočet orgánu pro pojišťovnictví. Rozpočet se stává konečným po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.6. Řídící rada neprodleně oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, který může mít výrazný finanční dopad na financování rozpočtu orgánu pro pojišťovnictví, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov. Řídící rada o svém záměru uvědomí i Komisi. Bude-li mít některá složka rozpočtového orgánu v úmyslu vydat stanovisko, oznámí orgánu pro pojišťovnictví svůj záměr vydat stanovisko do dvou týdnů po obdržení informace o projektu. V případě neobdržení odpovědi může orgán pro pojišťovnictví zahájit plánovaný projekt.Článek 50Plnění a kontrola rozpočtu1. Výkonný ředitel vykonává úlohu schvalujícího úředníka a plní rozpočet orgánu pro pojišťovnictví.2. Do 1. března po skončení každého rozpočtového roku předá účetní orgánu pro pojišťovnictví účetnímu Komise a Účetnímu dvoru prozatímní účetní závěrku společně se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Do 31. března následujícího roku zašle účetní orgánu pro pojišťovnictví zprávu o rozpočtovém a finančním řízení rovněž členům rady orgánů dohledu, Evropskému parlamentu a Radě.Účetní Komise poté konsoliduje prozatímní účetní závěrky institucí a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [40] (dále jen „finanční nařízení“).3. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímní účetní závěrce orgánu pro pojišťovnictví podle článku 129 finančního nařízení vypracuje výkonný ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku orgánu pro pojišťovnictví a předloží ji řídící radě k vyjádření stanoviska.4. Řídící rada vydá stanovisko ke konečné účetní závěrce orgánu pro pojišťovnictví.5. Do 1. července po skončení rozpočtového roku předá výkonný ředitel tuto konečnou účetní závěrku společně se stanoviskem řídící rady členům rady orgánů dohledu, Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.6. Konečná účetní závěrka se zveřejní.7. Výkonný ředitel zašle Účetnímu dvoru odpověď na jeho vyjádření do 30. září. Zároveň zašle kopii této odpovědi řídící radě a Komisi.8. Výkonný ředitel v souladu s ustanovením čl. 146 odst. 3 finančního nařízení předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace potřebné pro řádný průběh udělení absolutoria pro daný rozpočtový rok.9. Evropský parlament na doporučení Rady přijaté kvalifikovanou většinou udělí orgánu pro pojišťovnictví před 15. květnem roku N + 2 absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N.Článek 51Finanční pravidlaŘídící rada po poradě s Komisí přijme finanční pravidla pro orgán pro pojišťovnictví. Tato pravidla se nesmějí odchylovat od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002[41], pokud to nevyžadují zvláštní potřeby fungování orgánu


text: pro pojišťovnictví a pouze s předchozím souhlasem Komise.Článek 52 Opatření proti podvodům1. Pro účely boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti se na orgán pro pojišťovnictví bez omezení vztahuje nařízení (ES) č. 1073/1999.2. Orgán pro pojišťovnictví přistoupí k Interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) [42] a neprodleně přijme odpovídající ustanovení platná pro všechny pracovníky orgánu pro pojišťovnictví.3. Rozhodnutí o financování a z nich plynoucí dohody a prováděcí nástroje výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět místní šetření příjemců finančních prostředků poskytovaných orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanců zodpovědných za jejich přidělování.KAPITOLA VII OBECNÁ USTANOVENÍČlánek 53 Výsady a imunityNa orgán pro pojišťovnictví a jeho zaměstnance se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství.Článek 54Zaměstnanci1. Na zaměstnance orgánu pro pojišťovnictví, včetně jeho výkonného ředitele, se vztahuje služební řád, Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a pravidla společně přijatá orgány Evropských společenství pro uplatňování těchto řádů.2. Řídící rada po dohodě s Komisí přijme nezbytná prováděcí opatření v souladu s ustanoveními článku 110 služebního řádu.3. Ve vztahu ke svým zaměstnancům vykonává orgán pro pojišťovnictví pravomoci, které orgánu oprávněnému ke jmenování svěřuje služební řád a orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy pracovní řád.4. Řídící rada přijme ustanovení umožňující dočasné přidělení odborníků z členských států orgánu pro pojišťovnictví.Článek 55 Odpovědnost orgánu pro pojišťovnictví1. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí orgán pro pojišťovnictví v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států veškerou škodu, kterou způsobil nebo kterou způsobili jeho zaměstnanci při plnění svých povinností. Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat v jakémkoli sporu o náhradě této škody.2. Osobní finanční a disciplinární odpovědnost zaměstnanců orgánu pro pojišťovnictví vůči orgánu pro pojišťovnictví se řídí příslušnými předpisy, které se vztahují na zaměstnance orgánu pro pojišťovnictví.Článek 56 Povinnost služebního tajemství1. Členové rady orgánů dohledu a řídící rady, výkonný ředitel a zaměstnanci orgánu pro pojišťovnictví, včetně úředníků dočasně přidělených z členských států, se řídí požadavky služebního tajemství podle článku 287 Smlouvy a příslušných ustanovení souvisejících právních předpisů Společenství, i když jejich povinnosti již byly ukončeny.2. Aniž by byly dotčeny případy, které jsou předmětem trestního práva, nesmějí být žádné důvěrné informace, které získají osoby uvedené v odstavci 1 při výkonu svých povinností, sděleny jiné osobě nebo orgánu jinak než v souhrnné podobě, z níž nelze určit totožnost jednotlivých finančních institucí.Povinnost podle odstavce 1 a prvního pododstavce tohoto odstavce ani nebrání orgánu pro pojišťovnictví a vnitrostátním orgánům dohledu v používání informací pro prosazování právních předpisů uvedených v čl. 1 odst. 2, zejména při řízeních týkajících se přijetí rozhodnutí.3. Odstavce 1 a 2 nejsou překážkou výměně informací mezi orgánem pro pojišťovnictví a vnitrostátními orgány dohledu v souladu s tímto nařízením a ostatními právními předpisy Společenství vztahujícími se na finanční instituce.Na tyto informace se vztahuje služební tajemství podle odstavců 1 a 2. Orgán pro pojišťovnictví ve svém vnitřním jednacím řádu stanoví praktická opatření pro používání pravidel důvěrnosti uvedených v odstavcích 1 a 2.4. Orgán pro pojišťovnictví uplatňuje rozhodnutí Komise


text: 2001/844/ES, ESUO, Euratom[43].Článek 57 Ochrana údajůTímto nařízením nejsou dotčeny povinnosti členských států týkající se zpracování osobních údajů podle směrnice 95/46/ES ani povinnosti orgánu pro pojišťovnictví týkající se zpracování osobních údajů podle nařízení (ES) č. 45/2001 při plnění jeho povinností.Článek 58 Přístup k dokumentům1. Na dokumenty v držení orgánu pro pojišťovnictví se vztahuje nařízení (ES) č. 1049/2001.2. Řídící rada přijme do 31. května 2011 praktická opatření pro uplatňování nařízení (ES) č. 1049/2001.3. Rozhodnutí přijímaná orgánem pro pojišťovnictví v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 mohou být případně předmětem stížnosti veřejnému ochránci práv nebo řízení před Soudním dvorem následujícím po odvolání k odvolacímu senátu v souladu s podmínkami stanovenými v článcích 195 a 230 Smlouvy.Článek 59 Jazykový režim1. Na orgán pro pojišťovnictví se vztahuje nařízení Rady č. 1[44].2. O vnitřním jazykovém režimu orgánu pro pojišťovnictví rozhoduje řídící rada.3. Překladatelské služby potřebné pro fungování orgánu pro pojišťovnictví zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.Článek 60 Dohoda o sídleNezbytná opatření týkající se umístění, které má být orgánu pro pojišťovnictví zajištěno ve členském státě, ve kterém se nachází jeho sídlo, a prostředků, které má tento členský stát poskytnout, ale i konkrétní pravidla vztahující se na výkonného ředitele, členy řídící rady, zaměstnance orgánu pro pojišťovnictví a jejich rodinné příslušníky v tomto členském státě budou stanovena v dohodě o sídle uzavřené mezi orgánem pro pojišťovnictví a daným členským státem po získání souhlasu řídící rady.Členský stát poskytne co nejlepší možné podmínky, aby zajistil řádné fungování orgánu pro pojišťovnictví, včetně vícejazyčného a evropsky orientovaného vzdělávání a vhodného dopravního spojení.Článek 61 Účast třetích zemíÚčast na práci orgánu pro pojišťovnictví je otevřená zemím, které nejsou členy Evropské unie a které uzavřely se Společenstvím dohody, čímž přijaly a uplatňují právo Společenství v oblasti působnosti orgánu pro pojišťovnictví podle čl. 1 odst. 2.Na základě příslušných ustanovení těchto dohod jsou vypracována opatření uvádějící zejména povahu, rozsah a procedurální aspekty zapojení těchto zemí do práce orgánu pro pojišťovnictví, včetně ustanovení týkajících se finančních příspěvků a zaměstnanců. Tato opatření mohou stanovit zastoupení těchto zemí v radě orgánů dohledu v pozici pozorovatelů, ale musí zajistit, aby se tyto země neúčastnily jednání o jednotlivých finančních institucích, s výjimkou případů přímého zájmu.KAPITOLA VIII PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍČlánek 62 Přípravná opatření1. Komise odpovídá za administrativní zřízení a počáteční administrativní zajištění činnosti orgánu pro pojišťovnictví, dokud orgán pro pojišťovnictví nebude mít dostatečné provozní možnosti k provádění vlastního rozpočtu.K tomuto účelu, dokud rada orgánů dohledu nejmenuje výkonného ředitele podle článku 36 a dokud tento výkonný ředitel nepřevezme své povinnosti, může Komise dočasně přidělit jednoho úředníka, který plní funkci výkonného ředitele.2. Dočasný výkonný ředitel může na základě souhlasu řídící rady schvalovat veškeré platby pokryté prostředky v rámci rozpočtu orgánu pro pojišťovnictví a uzavírat smlouvy, včetně smluv se zaměstnanci po přijetí plánu pracovních míst orgánu pro pojišťovnictví.3. Odstavci 1 a 2 nejsou dotčeny pravomoci rady orgánů dohledu a řídící rady.Článek 63 Přechodná ustanovení o zaměstnancích1. Odchylně od článku 54 jsou všechny pracovní smlouvy uzavřené Evropským výborem orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním nebo jeho sekretariátem a platné v den použitelnosti


text: tohoto nařízení nadále plněny až do uplynutí jejich platnosti. Jejich platnost nelze prodloužit.2. Všem zaměstnancům s uzavřenou smlouvou podle odstavce 1 je nabídnuta možnost uzavřít smlouvy dočasného zaměstnance podle čl. 2 písm. a) pracovního řádu pro různé platové třídy stanovené v plánu pracovních míst orgánu pro pojišťovnictví.Po vstupu tohoto nařízení v platnost provede orgán oprávněný uzavírat smlouvy vnitřní výběrové řízení omezené na zaměstnance, kteří mají smlouvu s Evropským výborem orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním nebo jeho sekretariátem, a to v zájmu zjištění schopností, výkonnosti a bezúhonnosti osob, které mají být zaměstnány.3 V závislosti na druhu a úrovni vykonávaných funkcí je úspěšným žadatelům nabídnuta smlouva dočasného zaměstnance na dobu odpovídající přinejmenším době, která zbývá podle předchozí smlouvy.4. Příslušná vnitrostátní právní úprava související s pracovními smlouvami a ostatní příslušné nástroje se použijí i nadále pro zaměstnance s předchozí smlouvou, kteří se rozhodnou nezažádat o uzavření smlouvy dočasného zaměstnance nebo kterým není nabídnuta smlouva dočasného zaměstnance podle odstavce 2.Článek 64ZměnyRozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. ... ze dne ..., kterým se zavádí program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditů, se tímto pozměňuje tak, že Evropský výbor orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním se vyjímá ze seznamu příjemců uvedeného v oddílu B přílohy uvedeného rozhodnutí.Článek 65 ZrušeníRozhodnutí Komise 2009/79/ES o zřízení Evropského výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním se zrušuje.Článek 66Hodnocení1. Do tří let ode dne stanoveného v článku 67 druhém pododstavci a každé tři roky poté zveřejní Komise souhrnnou zprávu o zkušenostech získaných při provádění činnosti orgánu pro pojišťovnictví a postupů stanovených tímto nařízením.Kromě toho tato zpráva také vyhodnotí pokrok dosažený v rámci sbližování regulace a dohledu v oblasti řízení a řešení krizí ve Společenství. Hodnocení se provádí na základě rozsáhlých konzultací, včetně konzultací se skupinou zúčastněných stran v oblasti pojištění, zajištění a zaměstnaneckých penzijních fondů.2. Tato zpráva a případně veškeré doprovodné návrhy se předávají Evropskému parlamentu a Radě.Článek 67Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne 1. ledna 2011.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předsedaLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZTento dokument doprovází a doplňuje důvodovou zprávu. Při vyplňování tohoto legislativního finančního výkazu je třeba dbát na to, aby se neopakovaly informace, které jsou již obsaženy v důvodové zprávě; nemělo by to však být na úkor jeho srozumitelnosti. Před vyplněním tohoto vzoru se seznamte s pokyny, které byly vypracovány s cílem poskytnout návod a vysvětlení k níže uvedeným položkám.1. NÁZEV NÁVRHU:Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. xxx, kterým se zřizuje Evropský orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:Vnitřní trh – finanční trhy3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (dříve linie B.A) včetně okruhů:Musejí být vytvořeny nové linie (názvy a čísla jsou pouze orientační):Okruhy:12 Vnitřní trh12.04 Finanční trhy12.0403 Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké


text: penzijní pojištěníRozpočtové linie:12.0403.01 EIOPA – dotace v rámci hlavy 1 a 2 (personální a administrativní výdaje)12.0403.02 EIOPA – dotace v rámci hlavy 3 (provozní výdaje)3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:Neurčitá3.3. Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |1204010101 | Nepov. | Rozl.[45] | ANO | ANO | NE | č. 1a |1204010102 | Nepov. | Rozl. | ANO | ANO | NE | č. 1a |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | 2011 | 2012 | 2013 | Celkem |Provozní výdaje[46] |Prostředky na závazky (PZ) | 8.1. | a | 4,235 | 5,950 | 6,799 | 16,984 |Prostředky na platby (PP) | b | 4,235 | 5,950 | 6,799 | 16,984 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[47] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c | -- | -- | -- | -- |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Prostředky na závazky | a+c | 4,235 | 5,950 | 6,799 | 16,984 |Prostředky na platby | b+c | 4,235 | 5,950 | 6,799 | 16,984 |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[48] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | -- | -- | -- | -- |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | -- | -- | -- | -- |Celkové orientační finanční náklady zásahu |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 4,235 | 5,950 | 6,799 | 16,984 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 4,235 | 5,950 | 6,799 | 16,984 |Spoluúčastv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Spolufinancující subjekt | 2011 | 2012 | 2013 | Celkem |Členské státy (vnitrostátní orgány dohledu nebo ministerstva financí) | f | 6,352 | 8,925 | 10,199 | 25,476 |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 10,587 | 14,874 | 16,998 | 42,459 |4.1.2. Soulad s finančním plánem( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.× Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.× Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[49] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů× Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy4.2. Lidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných zaměstnanců a externích pracovníků) – viz podrobnosti v bodě 8.2.1.Roční potřeba | 2011 | 2012 | 2013 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. |Celkový objem lidských zdrojů | 2,4 | 2,4 | 2,4 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuV krátkodobém horizontu vytvořit Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění jako součást nového Evropského systému orgánů finančního dohledu, který bude tvořen sítí evropských a vnitrostátních orgánů dohledu a jehož cílem bude zajistit efektivnější a účinnější organizaci finančního dohledu v EU. V dlouhodobém horizontu by měl EIOPA


text: posílit koordinaci dohledu nad odvětvím pojišťovnictví a zaměstnaneckých penzijních fondů v EU a přispívat k rozvoji evropské dimenze finančního dohledu s cílem dovršit jednotný trh finančních služeb v EU.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieFinanční krize zdůraznila několik závažných slabých míst současného rámce finančního dohledu v EU. Byly zjištěny následující problémy, které podtrhují potřebu účasti Společenství:- Neexistuje mechanismus, který zajistí, že vnitrostátní orgány dohledu přijmou v rámci dohledu nad institucemi s přeshraniční působností ta nejlepší možná rozhodnutí;- Spolupráce a výměna informací mezi vnitrostátními orgány dohledu je nedostatečná;- Veškeré technické detaily finanční regulace musí procházet pomalými a těžkopádnými postupy;- Společné akce vnitrostátních orgánů musejí brát v úvahu nejrůznější požadavky na regulaci a dohled;- Tváří v tvář celoevropským problémům máme dispozici a můžeme uplatňovat pouze řešení na národní úrovni.Současné výbory orgánů dohledu EU[50] mají pro řešení těchto problémů omezené pravomoci.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMPro Evropský systém orgánů finančního dohledu, a zejména Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění, byly stanoveny následující obecné cíle:1. vyvážit zájmy domácích a hostitelských orgánů dohledu, tj. posílit procesy a postupy pro podávání námitek proti rozhodnutím vnitrostátních orgánů dohledu na přeshraničním základě;2. zajistit stejné podmínky pro finanční instituce působící v různých členských státech;3. zlepšit předcházení krizím a jejich řízení v celoevropském měřítku; a4. zlepšit účinnost dohledu a efektivnost nákladů na něj u společností, které jsou předmětem dohledu.Na základě obecných cílů bylo pro ESFS definováno mnoho konkrétních úkolů:1. Plnit všechny stávající úkoly současných výborů orgánů dohledu v EU;2. Vytvářet technické normy pro sestavení jednotného kodexu EU;3. Zajistit jednotné uplatňování předpisů EU a jednat jako prostředník a urovnávat spory mezi vnitrostátními orgány dohledu;4. Zajistit koordinované rozhodování v mimořádných situacích;5. Provádět dohled nad určitými subjekty s celoevropskou působností;6. Zajistit společnou kulturu dohledu.Následující tabulka obsahuje konkrétní cíle Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a přiřazuje k nim související ukazatele:Cíl | Navrhovaný ukazatel |Vytvářet technické normy pro sestavení jednotného kodexu EU; | Počet přijatých technických norem oproti počtu norem, které musejí být vytvořeny Počet norem navrhovaných EIOPA a odmítnutých Komisí Počet přijatých nezávazných doporučení |Zajistit jednotné uplatňování předpisů EU | Počet úspěšných případů zprostředkování bez závazného urovnání Počet varování v důsledku zjevného porušení práva Společenství |Zajistit společnou kulturu dohledu: účast v kolegiích orgánů dohledu | Počet kolegií, ve kterých je EIOPA zastoupen Průměrný počet zasedání na jedno kolegium, kterého se účastní zástupci EIOPA |Zajistit společnou kulturu dohledu: další činnosti | Počet hodin školení pro orgány dohledu Počet zaměstnanců, kteří se zúčastnili výměny / dočasného přidělení Počet provedených srovnávacích hodnocení Počet zjištěných a odstraněných překážek pro sbližování Nové praktické nástroje pro podporu sbližování |Provádět přímý dohled nad celoevropskými finančními institucemi | [V současnosti se týká pouze Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy] |Zajistit koordinované rozhodování v mimořádných situacích | Efektivita zprostředkování, rozhodnutí a koordinace v krizových situacích |Zajistit společnou kulturu dohledu: shromažďovat a vést informace obezřetnostního dohledu na mikroúrovni | Pokrok ve vývoji centrálních databází: úplnost a včasnost informací |5.4. Způsob provádění (orientační)( Centralizované


text: řízení( přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury× subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte, s kterými)Příslušné poznámky:6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémNařízení o zřízení Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění stanoví vyhodnocení zkušeností získaných během činnosti orgánu pro pojišťovnictví a postupů stanovených tímto nařízením každé tři roky od skutečného zahájení jeho činnosti. K tomuto účelu zveřejní Komise obecnou zprávu, která bude také hodnotit pokrok při sbližování regulace a dohledu. Tato zpráva a veškeré doprovodné návrhy se předávají Evropskému parlamentu a Radě.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex ante)Pro návrh reformy systému finančního dohledu v EU byla provedena dvě posouzení dopadů:1. První obecné posouzení dopadů (SEK(2009) 715) tvořilo přílohu sdělení „Evropský finanční dohled“ ze dne 27. května (KOM(2009) 252). Výsledky analýzy obsažené v této zprávě poukázaly na zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu jako nejlepší možnost reformy rámce obezřetnostního dohledu na mikroúrovni v EU.2. Druhé, konkrétnější posouzení dopadů tvořilo přílohu předloh nařízení o zřízení Evropského orgánu pro bankovnictví, Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy. V tomto posouzení dopadů bylo vyhodnoceno mnoho různých možností konkrétních úkolů a hledisek řízení nových orgánů. Kromě toho obsahuje i odhad rozpočtu, který byl použit v tomto legislativním finančním výkazu.6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Nevztahuje se na tento návrh.6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníO konečném souboru ukazatelů pro posuzování výsledků Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění rozhodne Komise při realizaci prvního požadovaného vyhodnocení. Pro závěrečné posouzení budou kvantitativní ukazatele stejně důležité jako kvalitativní údaje zjištěné při konzultacích, včetně vstupů vypracovaných speciálně vytvořenou skupinou zúčastněných stran v oblasti pojištění a penzijních fondů. Vyhodnocení se bude opakovat každé tři roky.7. Opatření proti podvodůmPro účely boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti se na orgán pro pojišťovnictví bez omezení vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).Orgán pro pojišťovnictví přistoupí k Interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a neprodleně přijme odpovídající ustanovení platná pro všechny pracovníky orgánu pro pojišťovnictví.Rozhodnutí o financování a z nich plynoucí dohody a prováděcí nástroje výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět místní šetření příjemců finančních prostředků poskytovaných orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanců zodpovědných za jejich přidělování.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPodrobný rozpis nákladů orgánu pro pojišťovnictví je uveden v příloze 1, hlavní výchozí předpoklady v příloze 2 a podrobný plán pracovních míst v příloze 3.Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)2011 | 2012 | 2013 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 |Úředníci nebo


text: dočasní zaměstnanci[52] (XX 01 01) | A*/AD | 1,2 | 1,2 | 1,2 | -- | -- | -- |B*, C*/AST | 1,2 | 1,2 | 1,2 | -- | -- | -- |Zaměstnanci financovaní[53] podle čl. XX 01 02 | -- | -- | -- | -- | -- |Ostatní zaměstnanci[54] financovaní podle čl. XX 01 04/05 | -- | -- | -- | -- | -- |CELKEM | 2,4 | 2,4 | 2,4 | -- | -- |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce- Operativní řízení vztahů Komise s orgánem pro pojišťovnictví (ekvivalent pracovní doby jednoho pracovníka provozního útvaru v kategorii AD)- Finanční řízení dotace z rozpočtu Společenství pro orgán pro pojišťovnictví (ekvivalent pracovní doby jednoho pracovníka provozního útvaru v kategorii AST a 20 % pracovní doby jednoho pracovníka finančního útvaru v kategorii AST)- Monitorování a audity (20 % pracovní doby jednoho pracovníka útvaru interního auditu generálního ředitelství pro vnitřní trh a služby v kategorii AD)8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)× Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)V legislativním finančním výkazu, jenž tvoří přílohu předlohy rozhodnutí, kterým se zavádí program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditů (KOM(2009) 14 v konečném znění), již bylo požadováno 12 pracovních míst. Celkem 8 těchto pracovních míst bude přeobsazeno v rámci generálního ředitelství pro vnitřní trh a služby a bude se zabývat novými evropskými orgány dohledu (na plný nebo částečný úvazek): 6 v provozních útvarech; 1 ve finančním útvaru a 1 v útvaru interního auditu.8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté do referenční částky (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)Nevztahuje se na tento návrh.8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté do referenční částkyv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | 2011 | 2012 | 2013 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. |Úředníci a dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,293 | 0,293 | 0,293 | -- | -- | -- |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | 0 | 0 | 0 | -- | -- | -- |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,293 | 0,293 | 0,293 | -- | -- | -- |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci |2 úředníci v provozním útvaru |0,2 pracovní doby jednoho úředníka ve finančním útvaru |0,2 pracovní doby jednoho úředníka v útvaru interního auditu generálního ředitelství pro vnitřní trh a služby 2,4 x 0,122 = 0,293 |Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 |Nevztahuje se na tento návrh. |8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty | -- | -- | -- | -- | -- | --


text: | -- |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |XX 01 02 11 03 – Výbory[55] | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |XX 01 02 11 05 - Informační systémy | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |Výpočet - Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky |Nevztahuje se na tento návrh. |PŘÍLOHA 1Návrh rozpočtu Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištěnív tisících EURSlužebně starší / odborní zaměstnanci: | 0 | 0 | 0 |Dočasní zaměstnanci | 1 500 | 2 200 | 2 700 | 3 600 | 3 600 | 3 600 |Přidělení národní odborníci | 1 500 | 2 200 | 2 700 | 3 500 | 3 500 | 3 500 |Administrativní a ostatní podpůrný personál: | 0 | 0 | 0 |Dočasní zaměstnanci | 400 | 600 | 700 | 700 | 700 | 700 |Smluvní zaměstnanci | 168 | 252 | 252 | 252 | 252 | 252 |Zaměstnanecké výhody | 585 | 938 | 1 103 | 1 358 | 1 358 | 1 358 |Školení zaměstnanců: obecné | 24 | 37 | 44 | 54 | 54 | 54 |Školení zaměstnanců: zlepšování dovedností dohledu | 135 | 198 | 243 | 320 | 320 | 320 |Výdaje na nábor zaměstnanců | 48 | 53 | 26 | 41 | 0 | 0 |Informační a komunikační technologie | 250 | 388 | 457 | 563 | 563 | 563 |Movitý majetek a související náklady | 213 | 331 | 389 | 480 | 480 | 480 |Běžné administrativní výdaje | 166 | 257 | 303 | 373 | 373 | 373 |Poštovné / telekomunikace | 70 | 109 | 128 | 158 | 158 | 158 |Schůze a cestovní náklady | 293 | 503 | 535 | 660 | 660 | 660 |Společná kultura dohledu: účast v kolegiích orgánů dohledu | 40 | 40 | 40 | 40 | 40 | 40 |Společná kultura dohledu: školení pro vnitrostátní orgány dohledu a výměny a dočasná přidělení zaměstnanců | 500 | 1 000 | 1 333 | 1 500 | 1 500 | 1 500 |Sběr informací: vývoj a vedení centrální evropské databáze | 3 000 | 3 000 | 3 000


text: | 3 000 | 3 000 | 3 000 |Mezinárodní vztahy: pozorovatelé v mezinárodních výborech pro dohled | 50 | 50 | 50 | 50 | 50 | 50 |Mezinárodní vztahy: spolupráce se třetími zeměmi na rozhodnutích o rovnocennosti | 60 | 60 | 60 | 60 | 60 | 60 |Dohled nad celoevropskými subjekty | 0 | 0 | 0 |Řídící rada | 26 | 26 | 26 | 26 | 26 | 26 |Smíšený řídící výbor | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |Odvolací senát | 86 | 86 | 86 | 86 | 86 | 86 |CELKEM | 10 587 | 14 874 | 16 998 | 19 995 | 19 955 | 19 955 |z čehož příspěvek Společenství | 4 235 | 5 950 | 6 799 | 7 998 | 7 982 | 7 982 |z čehož příspěvky členských států (vnitrostátní orgány dohledu nebo ministerstva financí) | 6 352 | 8 925 | 10 199 | 11 997 | 11 973 | 11 973 |Zdroj: Odhady a výpočty Komise a výborů 3. úrovněPŘÍLOHA 2Použitá metodika a hlavní výchozí předpoklady pro finanční model orgánu pro pojišťovnictvíNáklady na zřízení Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění byly odhadnuty podle tří kategorií nákladů: personální náklady, náklady na infrastrukturu a provozní náklady, v souladu s obecnou klasifikací nákladů používanou v účetnictví stávajících regulačních agentur EU. Celkové náklady na vytvoření EIOPA byly odhadnuty přibližně na 10,587 milionů EUR v prvním roce činnosti (2011), přičemž po dvou letech dosáhnou 16,998 milionů EUR (2013) – viz příloha 1.Navrhuje se, aby z rozpočtu Společenství bylo financováno 40 % nákladů a členskými státy 60 % nákladů. Důvody pro tento návrh jsou následující:- Vyvážené a smíšené financování je nejlepším způsobem zajištění toho, aby evropské orgány dohledu jednaly nezávisle na členských státech i orgánech Společenství (a byly jako takové vnímány). Kdyby byl jeden konkrétní zdroj financování příliš dominantní, mohlo by to poškodit důvěryhodnost rozhodnutí učiněných evropskými orgány dohledu, a tím znehodnotit navrhovaný nový rámec ochrany finanční stability.- Jelikož vnitrostátní orgány dohledu budou v tomto novém rámci nadále místně vykonávat většinu činností dohledu, zdá se vhodné, aby se tato skutečnost odrazila v mírně vyšším příspěvku členských států. Tím bychom také umožnili bezproblémový přechod od současné situace, kdy jsou výbory 3. úrovně financovány téměř výlučně členskými státy.- Je však zásadně důležité, aby významná část financování pocházela z rozpočtu Společenství. Nové evropské orgány dohledu budou sledovat cíle, které jednoznačně souvisejí se Společenstvím: zachování finanční stability vnitřního trhu a udržitelný růst EU. Navíc je jedním z hlavních úkolů a pravomocí evropských orgánů dohledu zajistit jednotné, účinné a efektivní uplatňování předpisů Společenství v odvětví. To ospravedlňuje alespoň 40% financování z rozpočtu Společenství (protože většina těchto subjektů je obvykle plně financována z rozpočtu Společenství). Kromě toho lze pochybovat, zda budou všechny členské státy schopny vyrovnat se s prudkým nárůstem jejich příspěvků, jenž bude nezbytný v souvislosti s novým rámcem, který bude mnohem nákladnější než současná opatření 3. úrovně.- Nutnost financování Společenstvím je také mimořádně důležitá pro


text: zajištění skutečné nezávislosti evropských orgánů dohledu na členských státech. Aby se co nejvíce omezilo zasahování do odborné práce orgánů dohledu, bylo rozhodnuto omezit na minimum účast Komise v radách orgánů dohledu (s jedním členem bez hlasovacího práva) a řídících radách (s jedním členem s hlasovacím právem). Kdyby se financování evropských orgánů dohledu spoléhalo více na příspěvky členských států, byla by výrazně ohrožena věrohodnost nezávislosti těchto orgánů. Vysoký příspěvek Společenství je nutný, aby kompenzoval omezenou úlohu, která je vyhrazena Komisi v rozhodovacích orgánech evropských orgánů dohledu.- Tento přístup nejvíce přispívá ke stabilnímu financování, protože se přehnaně nespoléhá na jeden zdroj nebo na příspěvky velkých členských států, které by mohly ohrozit pokračování činnosti evropských orgánů dohledu tím, že by zastavily své finanční příspěvky. Kromě toho je tento přístup spravedlivější než plné nebo velmi podstatné financování členskými státy: vnitrostátní orgány dohledu fungují na národní úrovni na základě různých modelů financování – některé ze všeobecného zdanění, některé z poplatků v daném odvětví. Kdyby byly evropské orgány dohledu převážně financované členskými státy, vzniklo by riziko nerovných podmínek v rámci EU.Odhad personálních nákladů vychází z předpokladu, že během prvního roku své činnosti bude chtít EIOPA zdvojnásobit počet svých zaměstnanců oproti stavu ve stávajícím výboru 3. úrovně. To představuje nárůst přibližně z 20 na 40 zaměstnanců. Kromě toho se předpokládá, že počet zaměstnanců v počáteční fázi poroste relativně rychle. V průměru bude orgán dohledu zaměstnávat 15 nových pracovníků ročně. Postupně tak dosáhne cílového stavu asi 90 zaměstnanců.V potřebě vyššího počtu zaměstnanců se odráží velké množství nových úkolů, které bude muset orgán dohledu vykonávat nad rámec předcházejících povinností. Tyto nové úkoly jsou podrobně uvedeny v důvodové zprávě, která tvoří přílohu navrhovaných nařízení. Patří mezi ně mimo jiné vytváření nových technických norem v mnoha oblastech právních předpisů regulujících finanční služby, zajištění jednotného uplatňování předpisů Společenství, urovnávání sporů mezi vnitrostátními orgány dohledu, účast v kolegiích orgánů dohledu a zajišťování srovnávacích hodnocení. Všechny tyto činnosti budou vyžadovat značné nové zdroje. Podrobný rozpis odhadovaného počtu zaměstnanců podle různých kategorií je uveden v příloze 3.Dalším předpokladem pro odhad personálních nákladů je skutečnost, že služební řád orgánů EU bude platit ve všech evropských orgánech dohledu. To se s určitými úpravami promítá do sazeb na jednoho zaměstnance použitých v hlavě 1 (pro podrobnosti viz příloha 1). Kromě toho bylo přihlédnuto i k sídlům výborů 3. úrovně (prostřednictvím multiplikátorů životních nákladů).Hodnoty uvedené v hlavě 2 týkající se nákladů na infrastrukturu vycházejí z informací od stávajících výborů 3. úrovně. V této kategorii poskytl odhady nákladů CEIOPS na základě extrapolace skutečných nákladů souvisejících s provozem kanceláří a administrativou současného sídla. Jelikož je Frankfurt finanční centrum a patří mezi nejdražší obchodní centra na světě, je přirozené, že odhad nákladů převyšuje průměrnou úroveň regulačních agentur EU.Provozní náklady jsou dány pravomocemi a modelem řízení evropských orgánů dohledu. V oblasti pravomocí byly zohledněny různé druhy činností, které by měl ESFS podle předpokladů vykonávat a které by vedly ke vzniku dodatečných provozních nákladů nad rámec obecných personálních nákladů. Tyto náklady lze přiřadit řadě činností, např. na řízení činnosti skupin zúčastněných stran, vývoj evropských


text: databází pro dohled, účast v kolegiích orgánů dohledu, organizaci školení orgánů dohledu z členských států a kontroly na místě u společností, které jsou přímo předmětem dohledu. Konkrétní náklady na tyto činnosti velmi často souvisejí s misemi a zasedáními, ale mohou zahrnovat i podstatné výdaje na smluvně poskytované služby, např. tvorbu a vedení databáze nebo organizaci školení.Na druhou stranu se usoudilo, že mnoho činností ESFS nevytváří dodatečné provozní náklady a je již plně započítáno do obecných personálních nákladů. Patří mezi ně například příprava technických norem, pokynů a doporučení, zajištění jednotného uplatňování práva Společenství a koordinace v krizových situacích.Pokud jde o řízení, budou provozní náklady vycházet z činností různých orgánů, které mají zajistit řádné fungování Evropského systému orgánů finančního dohledu obecně a evropských orgánů dohledu konkrétně: rady orgánů dohledu, řídící rady, smíšeného řídícího výboru a odvolacího senátu.Způsoby výpočtu rozpočtu EIOPA jsou uvedeny v tabulce 1.Tabulka 1. Odhad rozpočtu EIOPA na první rok činnosti (2011)v tisících EURHlava 1 – Personální náklady | 4 694 |Zaměstnanci celkem: | 40 | Průměrné roční náklady na zaměstnance (na základě pokynů generálního ředitelství pro rozpočet a doporučení výborů 3L3) |Multiplikátor životních nákladů | Frankfurt | 1,0 |Vedení | 2 | 167,0 | 334 |Služebně starší / odborní zaměstnanci: | 0 |Dočasní zaměstnanci | 15 | 100,0 | 1 500 |Přidělení národní odborníci | 15 | 100,0 | 1 500 |Administrativní a ostatní podpůrný personál: | 0 |Dočasní zaměstnanci | 4 | 100,0 | 400 |Smluvní zaměstnanci | 4 | 42,0 | 168 |Zaměstnanecké výhody | 15 % celkových personálních nákladů | 620 |Školení zaměstnanců: obecné | Průměrná částka na zaměstnance (údaje Komise) | 0,6 | 24 |Školení zaměstnanců: zlepšování dovedností dohledu | Doporučení od 3L3 | 4,5 | 135 |Výdaje na nábor zaměstnanců | V průměru pohovory se 3 kandidáty na jedno pracovní místo | 0,8 | 48 |Hlava 2 – Výdaje na budovy, vybavení a správu | 1 822 |Nájem budov a související náklady | Údaje a odhady CEIOPS | 828 |Informační a komunikační technologie | Údaje a odhady CEIOPS | 250 |Movitý majetek a související náklady | Údaje a odhady CEIOPS | 213 |Běžné administrativní výdaje | Údaje a odhady CEIOPS | 166 |Poštovné / telekomunikace | Údaje a odhady CEIOPS | 70 |Cestovní výlohy a výdaje na zasedání | Údaje a odhady CEIOPS | 293 |Hlava 3 – Provozní činnost | - | 4 071 |Pravomoci | Rozpočtovaná činnost | Předpoklady | Náklady celkem |Konzultace | Skupina zúčastněných stran ve finančních službách | Jedna skupina na každý evropský orgán dohledu; 30 členů, 4 zasedání ročně; roční odměna 6 000 EUR na osobu; zástupcům odvětví bude proplácena doprava, ale nebudou dostávat odměnu | 216 |Společná kultura dohledu | Účast v kolegiích orgánů dohledu | Asi 25 kolegií v sektoru; účast na jednom dvoudenním zasedání ročně, v průměru jeden zástupce EIOPA na zasedání | 40 |Společná kultura dohledu | pro orgány dohledu a výměny a dočasná přidělení zaměstnanců | Na základě částky předpokládané pro granty na činnost výborů L3 na období 2010–2015 | 500 |Sběr informací


text: | Vývoj a vedení centrální evropské databáze | Odhad CEBS | 3 000 |Mezinárodní vztahy | Kontakty s orgány třetích zemí a jinými mezinárodními orgány, např. pro poradenství o rovnocennosti | 11 misí mimo EU ročně, účast 2 osob | 110 |Dohled nad celoevropskými subjekty | Kontroly na místě | 0 |Řízení | Rozpočtovaná činnost | Předpoklady | Náklady celkem |Rada orgánů dohledu | Rozhodování | 26 členům budou propláceny náklady – 4 zasedání ročně | 83 |Řídící rada | Vedení | 6 členů včetně 4 zástupců vnitrostátních orgánů dohledu; zasedání každý měsíc, pokud možno bezprostředně po zasedání rady orgánů dohledu | 26 |Smíšený řídící výbor | Meziodvětvová spolupráce | Pravidelná setkání předsedů všech tří evropských orgánů dohledu | 10 |Odvolací senát | Odvolání | 6 členů, předpoklad 8 zasedání ročně, roční odměna 8 000 EUR na osobu | 86 |CELKEM | 10 587 |Zdroj: odhady a výpočty Komise a výborů 3. úrovněPŘÍLOHA 3Plán pracovních míst (předběžný)Funkční skupina a platová třída | Pracovní místa (dočasná) |2011 | 2012 | 2013 | 2014 |AD 16 |AD 15 | 1 | 1 |AD 14 | 1 | 1 |AD 13 | 1 | 1 |AD 12 | 2 | 5 |AD 11 | 6 | 15 |AD 10 | 10 | 25 |AD 9 | 6 | 15 |AD 8 | 3 | 7 |AD 7 | 2 | 7 |AD 6 |AD 5 |Celkem AD | 32 | 50 | 60 | 77 |AST 11 |AST 10 | 1 | 1 |AST 9 | 2 | 2 |AST 8 | 3 | 5 |AST 7 | 2 | 5 |AST 6 |AST 5 |AST 4 |AST 3 |AST 2 |AST 1 |Celkem AST | 8 | 12 | 13 | 13 |Celkem | 40 | 62 | 73 | 90 |Zdroj: Komise[1] Jedná se o Evropský výbor orgánů bankovního dohledu (CEBS), Evropský výbor orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním (CEIOPS) a Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry (CESR).[2] Tato důvodová zpráva pojednává o návrzích na zřízení ESFS přeměnou stávajících evropských výborů dohledu na evropské orgány dohledu. Návrhu na zřízení ESRB je věnována samostatná zpráva.[3] Viz rozsudek Soudního dvora ve věci C-217/04, bod 44.[4] Pro další informace o mechanismu řešení sporů viz přiložený pracovní dokument útvarů Komise.[5] Pravomocí urovnávat spory není dotčen článek 8, který je zaměřen na situace neplnění práva Společenství příslušným vnitrostátním orgánem dohledu.[6] Úř. věst. C , , s. .[7] Úř. věst. C , , s. .[8] Úř. věst. C , , s. .[9] Úř. věst. C , , s. .[10] KOM(2009) 114.[11] KOM(2009) 252.[12] Úř. věst. L 24, 29.1.2009, s. 23.[13] Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 28.[14] Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 18.[15] Bod 44 – dosud nezveřejněno.[16] Je třeba upozornit, že směrnice 64/225/EHS, 73/239/EHS, 73/240/EHS, 76/580/EHS, 78/473/EHS, 84/641/EHS, 87/344/EHS, 88/357/EHS, 1992/49/EHS, 1998/78/ES, 2001/17/ES, 2002/83/ES a 2005/68/ES jsou součástí přepracovaného programu Solventnost II (Pozměněný návrh směrnice Evropského Parlamentu a Rady o životním pojištění o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu


text: (Solventnost II) (přepracování)) (KOM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD)), tzn. budou zrušeny s účinností od 1. listopadu 2012.[17] Úř. věst. 56, 4.4.1964, s. 878.[18] Úř. věst. L 228, 16.8.1973, s. 3.[19] Úř. věst. L 228, 16.8.1973, s. 20.[20] Úř. věst. L 189, 13.7.1976, s. 13.[21] Úř. věst. L 151, 7.6.1978, s. 25.[22] Úř. věst. L 339, 27.12.1984, s. 21.[23] Úř. věst. L 185, 4.7.1987, s. 77.[24] Úř. věst. L 172, 4.7.1988, s. 1.[25] Úř. věst. L 228, 11.8.1992, s. 1.[26] Úř. věst. L 330, 5.12.1998, s. 1.[27] Úř. věst. L 110, 20.4.2001, s. 28.[28] Úř. věst. L 345, 19.12.2002, s. 1.[29] Úř. věst. L 9, 15.1.2003, s. 3.[30] Úř. věst. L 235, 23.9.2003, s. 10.[31] Úř. věst. L 35, 11.2.2003, s. 1.[32] Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15.[33] Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 16.[34] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.[35] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.[36] Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1.[37] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.[38] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.[39] Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.[40] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.[41] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.[42] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.[43] Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.[44] Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385/58.[45] Rozlišené prostředky.[46] Výdaje, které nespadají pod kapitolu12 01 příslušné hlavy 12.[47] Výdaje v rámci článku 12 01 04 hlavy 12.[48] Výdaje v rámci kapitoly 12 01 kromě článků 12 01 04 nebo 12 01 05.[49] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[50] Evropský výbor orgánů bankovního dohledu, Evropský výbor orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním a Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry.[51] Jak je popsáno v bodě 5.3.[52] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[53] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[54] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[55] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 24.8.2020
 COM(2020) 398 final
 2020/0187(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Radě stabilizace a přidružení zřízené Dohodou o stabilizaci a přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Kosovem*x0009Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/1999 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova./FMT:FN na straně druhé, pokud jde o změnu protokolu III k uvedené dohodě o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat v Radě stabilizace a přidružení dohody o stabilizaci a přidružení mezi EU a Kosovem
 1* v souvislosti s plánovaným přijetím rozhodnutí o změně protokolu III k dohodě o stabilizaci a přidružení mezi EU a Kosovem.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Kosovem na straně druhé
 Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Kosovem na straně druhé
 2
 (dále jen „dohoda“) si klade za cíl podporovat úsilí Kosova o rozvoj hospodářské a mezinárodní spolupráce. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. dubna 2016.
 2.2Rada stabilizace a přidružení
 Rada stabilizace a přidružení zřízená v souladu s článkem 126 dohody může rozhodnout o změnách protokolu III o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce (článek 4 protokolu III). Rada stabilizace a přidružení přijímá svá rozhodnutí a doporučení dohodou mezi oběma stranami.
 2.3Zamýšlený akt Rady stabilizace a přidružení
 Rada stabilizace a přidružení má na svém příštím zasedání nebo ve formě výměny dopisů přijmout rozhodnutí o změně protokolu III o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce (dále jen „zamýšlený akt“).
 Účelem zamýšleného aktu je změnit ustanovení protokolu III o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce.
 Zamýšlený akt bude pro smluvní strany závazný v souladu s článkem 128 dohody o stabilizaci a přidružení.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Regionální úmluva o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu (dále jen „úmluva“) obsahuje ustanovení o původu zboží obchodovaného v souladu s příslušnými dohodami uzavřenými mezi smluvními stranami. EU podepsala úmluvu dne 15. června 2011.
 EU uložila svou listinu o přijetí u depozitáře úmluvy dne 26. března 2012. V důsledku toho podle čl. 10 odst. 2 uvedené úmluvy vstoupila úmluva v platnost pro EU dne 1. května 2012.
 V článku 6 úmluvy se stanoví, že každá smluvní strana přijme vhodná opatření, aby zajistila účinné uplatňování úmluvy. Rada stabilizace a přidružení zřízená Dohodou o stabilizaci a přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Kosovem na straně druhé by za tímto účelem měla přijmout rozhodnutí, kterým se pravidla úmluvy začlení do protokolu III o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce. To se provede tak, že se do pozměněného protokolu zahrne odkaz na úmluvu, na