text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 6.4.2022
 COM(2022) 164 final
 2022/0107(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé k přijetí priorit partnerství EU a Jordánska
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí, kterým se stanoví postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě přidružení EU-Jordánsko v souvislosti s plánovaným přijetím priorit partnerství EU-Jordánsko na období 2021–2027.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Evropsko-středomořská dohoda
 Evropsko-středomořská dohoda (dohoda o přidružení) byla podepsána v Bruselu dne 24. listopadu 1997 a vstoupila v platnost dne 1. května 2002 (dále jen „dohoda“). Tvoří právní základ pro dvoustranné vztahy mezi EU a Jordánskem.
 Cílem dohody je:
 –poskytnout vhodný rámec pro politický dialog umožňující rozvoj úzkých politických vztahů mezi stranami,
 –vytvořit podmínky pro postupnou liberalizaci trhu se zbožím, službami a kapitálem,
 –podporovat rozvoj vyvážených hospodářských a sociálních vztahů mezi stranami prostřednictvím dialogu a spolupráce,
 –zlepšit životní a pracovní podmínky a zvýšit produktivitu a finanční stabilitu,
 –podporovat regionální spolupráci za účelem konsolidace mírového soužití a hospodářské a politické stability,
 –podporovat spolupráci v dalších oblastech oboustranného zájmu.
 2.2.Rada přidružení EU-Jordánsko
 Rada přidružení EU-Jordánsko byla zřízena v rámci Evropsko-středomořské dohody (článek 89) zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé, která byla podepsána dne 24. listopadu 1997 a vstoupila v platnost dne 1. května 2002
 1
 .
 Rada přidružení má pravomoc přijímat rozhodnutí za účelem dosažení cílů dohody v případech v ní uvedených. Rozhodnutí jsou pro obě strany závazná. Radě přidružení podle jednacího řádu předsedá střídavě po dobu dvanácti měsíců EU a Jordánsko. Rada přidružení se schází pravidelně jednou ročně na úrovni ministrů.
 2.3.Zamýšlený akt Rady přidružení EU-Jordánsko
 Rada přidružení EU-Jordánsko má na svém 14. zasedání přijmout rozhodnutí o prioritách partnerství EU-Jordánsko na období 2021–2027 (dále jen „zamýšlený akt“).
 Účelem zamýšleného aktu je poskytovat vedení a utvářet podobu partnerství EU-Jordánsko v období 2021–2027.
 Revidovaná evropská politika sousedství
 2
 přijatá v listopadu 2015 stanoví rámec pro vymezení dvoustranných vztahů s partnery. Ty by měly být zachyceny v politickém dokumentu označeném jako „priority partnerství“, které jsou hlavním referenčním rámcem pro dohodu s partnerskými zeměmi na omezeném počtu vytyčených priorit pro nadcházející roky. Mezi EU a Jordánskem existuje silné partnerství. Jordánsko je klíčovým partnerem EU a EU si vysoce cení důležité role zprostředkovatele, kterou Jordánsko v regionu zastává. S cílem dále posílit pevný a mnohostranný vztah mezi oběma partnery byly stanoveny priority partnerství podporující provádění dohody o přidružení mezi EU a Jordánskem.
 „Priority partnerství“ odrážejí společné zájmy a zaměřují se na oblasti, kde přináší spolupráce mezi EU a Jordánskem vzájemný prospěch. Hlavními politickými prioritami, jež byly v rámci vztahů mezi EU a Jordánskem stanoveny pro období 2021–2027, jsou: i) posílení spolupráce v oblasti regionální stability a bezpečnosti včetně boje proti terorismu; ii) podpora hospodářského oživení a stability, ekologického a digitálního růstu založeného na znalostech a podporujícího začlenění, kvality vzdělávání a vytváření důstojných


text:
pracovních míst, včetně pracovních míst pro mladé lidi; iii) posílení řádné správy věcí veřejných, právního státu, demokratické reformy a lidských práv, včetně sociálních a pracovních práv. Právě v této souvislosti jsou EU a Jordánsko odhodlány prohloubit spolupráci v oblasti průřezových témat počínaje stabilizací a bezpečností až po zásady právního státu a lidská práva, rovnost žen a mužů a posilování postavení žen, dialog s občanskou společností, migraci a mobilitu či řešení násilného extremismu. Pokrok efektivního zavádění různých komponent partnerství v oblasti mobility je průřezovou prioritou.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Postoj, který má být zaujat jménem Unie, by měl spočívat ve schválení návrhu priorit partnerství EU-Jordánsko, který je připojen k tomuto návrhu.
 Priority partnerství EU-Jordánsko zahrnují sdílené cíle evropské politiky sousedství jako společných oblastí míru, prosperity a stability. Zahrnují své význačné znaky, členění a společnou odpovědnost, ale také flexibilitu přizpůsobit se měnícím se podmínkám, jak se EU a Jordánsko dohodly. Kromě toho reflektují úsilí o demokratické, stabilnější a ekologičtější jižní sousedství těšící se větší prosperitě, které je pro EU strategickou prioritou, jak je uvedeno v závěrech ze zasedání Evropské rady ze dne 10. a 11. prosince 2020
 3
 .
 Priority partnerství rovněž ztělesňují cíle nové, ambiciózní a inovativní agendy pro Středomoří, stanovené ve společném sdělení Komise a vysokého představitele o jižním sousedství ze dne 9. února 2021
 4
 a v následných závěrech Rady o obnoveném partnerství se zeměmi jižního sousedství ze dne 16. dubna 2021
 5
 , jejichž cílem je obnovit spolupráci a naplnit nevyužitý potenciál vzájemných vztahů. Podporují účinné a včasné provádění vzájemně dohodnutých stěžejních iniciativ hospodářského a investičního plánu pro jižní sousedy
 6
 , které posílí partnerství EU a Jordánska a pomohou chránit naše společná středomořská aktiva.
 Nová agenda pro Středomoří nabízí příležitosti pro nová partnerství v oblasti strategických priorit ekologické a digitální transformace, které budou přispívat k udržitelnosti, prosperitě a odolnosti. V rámci tohoto úsilí budou EU a Jordánsko vycházet z partnerství s Jordánskem a z pokračujícího provádění jordánského programu reforem. EU a Jordánsko budou i nadále konstruktivně spolupracovat jako spolupředsednické země Unie pro Středomoří s cílem podpořit silné partnerství v celém Středomoří.
 EU a Jordánsko potvrdily společné cíle a zájmy usilováním jak o mírový proces, tak o návrat ke stabilitě a míru v Sýrii. To by nakonec umožnilo dobrovolný, bezpečný a důstojný návrat uprchlíků. Mezitím je důležité udržet úroveň pomoci a přístup k ochraně, vzdělávání, živobytí a službám pro syrské uprchlíky v Jordánsku.
 V souladu s novou agendou pro Středomoří bude partnerství mezi EU a Jordánskem i nadále založeno na společných hodnotách a dialogu a bude pokračovat ve společné socioekonomické a politické agendě, včetně reforem a jejich provádění v oblastech, jako je řádná správa věcí veřejných, právní stát, lidská práva, sociální soudržnost a rovné příležitosti pro všechny, zákaz diskriminace, ochrana životního prostředí a klimatu, makroekonomická stabilita a podnikatelské prostředí. Jeho cílem bude ekologické, digitální, odolné a spravedlivé oživení po pandemii COVID-19 v souladu s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030, Pařížskou dohodou a Zelenou dohodou pro Evropu.
 Klíčovou společnou prioritou a inovativním základním kamenem nové agendy

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
pro Středomoří je stimulace dlouhodobě udržitelné socioekonomické obnovy a vytváření pracovních míst v zemích jižního sousedství. Společný pracovní dokument útvarů Komise o hospodářském a investičním plánu pro jižní sousedy, který je přílohou společného sdělení a v němž Jordánsko zaujímá významné místo, představuje odhodlanou snahu naplnit toto partnerství a zaměřit se na klíčové projekty posilující partnerství EU s Jordánskem. Realizace stěžejních iniciativ hospodářského a investičního plánu nové agendy pro Středomoří přispěje k naplnění priorit partnerství a bude představovat důležitou součást spolupráce EU s Jordánskem.
 Partnerství a prioritní oblasti spolupráce budou nadále udržovány prostřednictvím pravidelných politických setkání na vysoké úrovni; dialogů o hospodářských, zaměstnaneckých a sociálních záležitostech, obchodu, spravedlnosti, lidských právech, demokratických procesech, klimatu a životním prostředí; partnerství EU a Jordánska v oblasti mobility; dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi EU a Jordánskem a dalších stávajících oblastí spolupráce; závazku EU a Jordánska posílit dialog a spolupráci v oblasti bezpečnosti, včetně boje proti násilnému extremismu a terorismu, a kybernetické bezpečnosti; jakož i probíhající dvoustranné spolupráce na podporu Jordánska.
 Dokument o prioritách partnerství mimo jiné zohledňuje prosazování lidských práv a řádné správy věcí veřejných, vnější rozměr migrační politiky EU, větší zaměření na mezinárodní spolupráci v boji proti terorismu a násilnému extremismu a potenciál obchodu generovat spravedlivý růst a důstojné zaměstnání.
 Priority partnerství EU-Jordánsko byly vypracovány v úzké spolupráci s příslušnými útvary Komise a se zástupci členských států EU v rámci pracovní skupiny Rady pro Maghreb a Mašrek, jakož i na základě diskusí s jordánskými protějšky. Prostřednictvím delegace EU v Jordánsku proběhly konzultace s celou řadou zúčastněných stran z občanské společnosti, včetně těch, které se zabývají sociálními a hospodářskými otázkami, lidskými právy a demokratizací, a také se zástupci podnikatelského sektoru.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, jimiž se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 7
 .
 4.1.2.Použití na stávající případ
 Rada přidružení EU-Jordánsko je orgán zřízený dohodou, konkrétně Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé, která byla podepsána dne 24. listopadu 1997 a vstoupila v platnost dne 1. května 2002.
 Akt, který má Rada přidružení EU-Jordánsko přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt může rozhodujícím způsobem ovlivňovat obsah právních předpisů EU, a to konkrétně: její politiku rozvojové spolupráce vůči Jordánsku. Priority partnerství EU-Jordánsko totiž budou určovat budoucí vztahy mezi EU a Jordánskem v období 2021–2027, včetně plánování pomoci v rámci rozvojové spolupráce podle nového Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI). Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dotčené dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 218 odst.


text:
9 SFEU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2.Použití na stávající případ
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu souvisí se spoluprací s třetí zemí v rámci dohody o přidružení a evropské politiky sousedství. Opatření, jejichž přijetí se předpokládala, se obecně týkají všech oblastí, na něž se vztahuje dohoda o přidružení, a jejich cílem je dále provádět a prohlubovat přidružení mezi stranami. Z toho vyplývá, že oblast, do níž dotčené rozhodnutí spadá, musí být posuzována s ohledem na dohodu v celém jejím rozsahu. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 217 SFEU.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Jelikož tento akt Rady přidružení EU-Jordánsko nahradí předchozí priority partnerství EU-Jordánsko přijaté rozhodnutím Rady přidružení EU-Jordánsko č. 1/2016 ze dne 19. prosince 2016, je vhodné jej po přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2022/0107 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé k přijetí priorit partnerství EU a Jordánska
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 24. listopadu 1997
 8
 a vstoupila v platnost dne 1. května 2002.
 (2)Podle čl. 91 odst. 1 Evropsko-středomořské dohody může Rada přidružení přijímat rozhodnutí pro účely dosažení cílů dohody. Rada přidružení EU-Jordánsko má na svém 14. zasedání přijmout priority partnerství EU-Jordánsko.
 (3)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě přidružení EU-Jordánsko, neboť rozhodnutí bude pro Unii závazné.
 (4)Účelem zamýšleného aktu je poskytovat vedení a utvářet podobu partnerství EU-Jordánsko v období 2021–2027. Mezi EU a Jordánskem existuje silné partnerství. Jordánsko je klíčovým partnerem EU a EU si vysoce cení důležité role zprostředkovatele, kterou Jordánsko v regionu zastává. S cílem dále posílit pevný a mnohostranný vztah mezi oběma partnery byly stanoveny priority partnerství podporující provádění dohody o přidružení mezi EU a Jordánskem, kterými se bude partnerství řídit v období 2021–2027,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být zaujat jménem Unie na 14. zasedání Rady přidružení EU-Jordánsko, vychází z návrhu rozhodnutí Rady přidružení EU-Jordánsko, kterým se


text:
přijímají priority partnerství EU-Jordánsko, připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi a vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé Úř. věst. L 129/3; 15.5.2002, s. 3).
 (2)
 Společné sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Přezkum evropské politiky sousedství SWD(2015) 500.
 (3)
 EUCO 22/20 ze dne 11. prosince 2020.
 (4)
 JOIN(2021) 2 final.
 (5)
 https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7931-2021-INIT/cs/pdf
 (6)
 Společný pracovní dokument útvarů Komise: Obnovené partnerství se zeměmi jižního sousedství – hospodářský a investiční plán pro jižní sousedy. Pracovní dokument útvarů Komise SWD/2021/23 final.
 (7)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (8)
 Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé Úř. věst. L 129/3; 15.5.2002, s. 3).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 6.4.2022
 COM(2022) 164 final
 PŘÍLOHA
 návrhu ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé k přijetí priorit partnerství EU a Jordánska
 PŘÍLOHA
 ROZHODNUTÍ 14. RADY PŘIDRUŽENÍ EU-JORDÁNSKO č. ...
 ze dne DD/MM/2022 o prioritách partnerství EU-Jordánsko
 RADA PŘIDRUŽENÍ EU-JORDÁNSKO,
 s ohledem na Evropsko-středomořskou dohodu zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánskem na straně druhé,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánskem na straně druhé byla podepsána dne 24. listopadu 1997 a vstoupila v platnost dne 1. května 2002.
 (2)Článek 91 Evropsko-středomořské dohody zmocňuje Radu přidružení učinit příslušná rozhodnutí pro účely dosažení cílů této dohody.
 (3)Ve smyslu článku 101 Evropsko-středomořské dohody strany přijmou všechna obecná či zvláštní opatření pro splnění svých závazků vyplývajících z této dohody a budou dbát na to, aby bylo cílů vytčených v této dohodě dosaženo.
 (4)V rámci přezkumu evropské politiky sousedství byla navržena nová fáze spolupráce s partnery umožňující větší pocit odpovědnosti na obou stranách.
 (5)EU a Jordánsko se dohodly na upevnění svého partnerství odsouhlasením souboru priorit pro období 2021–2027 se záměrem podpořit a posílit odolnost a stabilitu Jordánska, zatímco budou usilovat rovněž o řešení dopadu vleklého konfliktu v Sýrii.
 (6)Strany Evropsko-středomořské dohody se shodly na textu priorit partnerství EU-Jordánsko, které budou podporovat provádění Evropsko-středomořské dohody, přičemž se zaměří na spolupráci v oblasti společně určených sdílených zájmů,
 ROZHODLA TAKTO:
 Článek 1
 Rada přidružení doporučuje, aby strany prováděly priority partnerství EU-Jordánsko, jak jsou uvedeny v příloze.
 Článek 2
 Rada přidružení EU-Jordánsko přijímá rozhodnutí, že priority partnerství EU-Jordánsko uvedené v článku 1 nahrazují předchozí priority partnerství EU-Jordánsko přijaté rozhodnutím Rady přidružení EU-Jordánsko č. 1/2016 ze dne 19. prosince 2016.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V xx, den měsíc rok.
 Za Radu přidružení
 předseda/předsedkyně
 ***


text:
Priority partnerství EU a Jordánska 2021-2027
 Úvod
 Mezi EU a Jordánskem existuje silné partnerství. Jordánsko je klíčovým partnerem EU a EU si vysoce cení důležité role zprostředkovatele, kterou Jordánsko v regionu zastává. S cílem dále posílit pevný a mnohostranný vztah mezi oběma partnery byly stanoveny priority podporující provádění dohody o přidružení mezi EU a Jordánskem, kterými se bude partnerství řídit v období 2021–2027.
 Priority partnerství EU a Jordánska zahrnují sdílené cíle Evropské politiky sousedství společných oblastí míru, prosperity a stability. Zahrnují své význačné znaky, členění a společnou odpovědnost, ale také flexibilitu přizpůsobit se měnícím se podmínkám, jak se EU a Jordánsko dohodly. Kromě toho reflektují úsilí o demokratické, stabilnější a ekologičtější jižní sousedství těšící se větší prosperitě, které je pro EU strategickou prioritou, jak je uvedeno v závěrech ze zasedání Evropské rady ze dne 10. a 11. prosince 2020
 1
 .
 Priority partnerství rovněž ztělesňují cíle nové, ambiciózní a inovativní agendy pro Středomoří, stanovené ve společném sdělení Komise a vysokého představitele o jižním sousedství ze dne 9. února 2021
 2
 a v následných závěrech Rady o obnoveném partnerství se zeměmi jižního sousedství ze dne 16. dubna 2021
 3
 , jejichž cílem je obnovit spolupráci a naplnit nevyužitý potenciál vzájemných vztahů. Podporují účinné a včasné provádění vzájemně dohodnutých stěžejních iniciativ hospodářského a investičního plánu pro jižní sousedy
 4
 , které posílí partnerství EU a Jordánska a pomohou chránit naše společná středomořská aktiva. Nová agenda nabízí příležitosti pro nová partnerství v oblasti strategických priorit ekologické a digitální transformace, které budou přispívat k udržitelnosti, prosperitě a odolnosti. V rámci tohoto úsilí budou EU a Jordánsko vycházet z partnerství s Jordánskem a z pokračujícího provádění jordánského programu reforem. EU a Jordánsko budou i nadále konstruktivně spolupracovat jako spolupředsednické země Unie pro Středomoří s cílem podpořit silné partnerství v celém Středomoří.
 V souladu s novou agendou bude partnerství mezi EU a Jordánskem i nadále založeno na společných hodnotách a dialogu a bude pokračovat ve společné socioekonomické a politické agendě, včetně reforem a jejich provádění v oblastech, jako je řádná správa věcí veřejných, právní stát, lidská práva, sociální soudržnost a rovné příležitosti pro všechny, zákaz diskriminace, ochrana životního prostředí a klimatu, makroekonomická stabilita a podnikatelské prostředí. Jeho cílem bude ekologické, digitální, odolné a spravedlivé oživení po pandemii COVID-19 v souladu s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030, Pařížskou dohodou a Zelenou dohodou pro Evropu.
 Klíčovou společnou prioritou a inovativním základním kamenem nové agendy pro Středomoří je stimulace dlouhodobě udržitelné socioekonomické obnovy a vytváření pracovních míst v zemích jižního sousedství. Společný pracovní dokument útvarů Komise o hospodářském a investičním plánu pro jižní sousedy, který je přílohou sdělení a v němž Jordánsko zaujímá významné místo, představuje odhodlanou snahu naplnit toto partnerství a zaměřit se na klíčové projekty posilující partnerství EU s Jordánskem. Realizace stěžejních iniciativ hospodářského a investičního plánu nové agendy pro Středomoří přispěje k naplnění priorit partnerství a bude představovat důležitou součást spolupráce EU s Jordánskem.
 Na základě společného sdělení a jeho hospodářského a investičního plánu, jakož i závěrů Rady, bude EU rovněž usilovat o to, aby společně


text:
se svými členskými státy podpořila iniciativy „týmu Evropa“ v klíčových oblastech společného zájmu, přičemž bude vycházet z úspěšné reakce „týmu Evropa“ na krizi COVID-19 v celosvětovém měřítku i v Jordánsku.
 Priority partnerství představují živý dokument a znamenají naplnění vzájemných závazků.
 Partnerství a prioritní oblasti spolupráce budou i nadále pokračovat prostřednictvím pravidelných politických setkání na vysoké úrovni, dialogů o hospodářských, zaměstnaneckých a sociálních záležitostech, obchodu, spravedlnosti, lidských právech, demokratických procesech, klimatu a životním prostředí, partnerství EU a Jordánska v oblasti mobility, dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi EU a Jordánskem a dalších stávajících oblastí spolupráce, závazku EU a Jordánska posílit dialog a spolupráci v oblasti bezpečnosti, včetně boje proti násilnému extremismu a terorismu, a kybernetické bezpečnosti, jakož i probíhající dvoustranné spolupráce na podporu Jordánska.
 Priority partnerství potvrzují vazby mezi EU a Jordánskem a vymezují prostor pro prohloubení vzájemného zapojení.
 Současný kontext je obzvláště příznivý pro upevnění vztahů mezi EU a Jordánskem, které jsou založeny na společných cílech, hodnotách a zájmech při řešení společných výzev.
 Pandemie COVID-19 zvýšila tlak na zdravotnictví, vzdělávání a hospodářská odvětví a představuje významné socioekonomické výzvy. Cílem EU a Jordánska je provést po krizi obnovu k lepšímu, a to mimo jiné prostřednictvím ekologické a digitální transformace hospodářství, zvyšováním odolnosti a přinášením prosperity a důstojných pracovních příležitostí inkluzivním způsobem pro své komunity. EU a její partneři se budou více angažovat v boji proti diskriminaci ve všech jejích formách, včetně diskriminace na základě náboženského vyznání nebo přesvědčení, a budou prosazovat rovnost žen a mužů ve všech oblastech politik v rámci úsilí o inkluzivní oživení po pandemii COVID-19.
 Krize v Sýrii dopadá od roku 2011 těžce na oblast Jordánska stejně jako na EU. EU a Jordánsko potvrdily společné cíle a zájmy usilováním jak o mírový proces, tak o návrat ke stabilitě a míru v Sýrii. To by nakonec umožnilo dobrovolný, bezpečný a důstojný návrat uprchlíků. Mezitím je důležité udržet úroveň pomoci a přístup k ochraně, vzdělávání, živobytí a službám pro syrské uprchlíky v Jordánsku.
 EU uznává klíčovou roli, kterou Jordánsko sehrává na národní, regionální i mezinárodní scéně, a podporuje jeho zapojení do mnohostranného systému. EU oceňuje velkorysý a trvající závazek Jordánska přijímat a chránit velké množství uprchlíků, mezi nimiž jsou Syřané, Palestinci, Iráčané, Libyjci a Jemenci, kteří v Jordánsku hledají bezpečné útočiště, a poskytovat jim vzdělání, zdravotní péči, živobytí a služby sociální ochrany. EU bude Jordánsku nadále pomáhat při poskytování podpory uprchlíkům, kteří v Jordánsku hledají ochranu, a při posilování odolnosti Jordánska, včetně pokračujícího zapojení do zmírňování dopadů pandemie COVID-19. Stejně jako dříve představuje podpora EU Jordánsku v oblasti péče o uprchlíky doplněk dvoustranných podpůrných programů. Zásadní význam má boj proti chudobě, diskriminaci a nerovnosti žen a mužů, poskytování přiměřené podpory příjmů, nediskriminační přístup k sociální ochraně v souladu s národními rámci, jako je jordánská národní strategie sociální ochrany, podpora udržitelného rozvoje, růstu, ochrana lidských práv a zajištění spravedlivého přístupu ke kvalitním službám. Jordánsko navíc nadále vyvíjí příkladné úsilí a hraje významnou a vyváženou roli v prosazování míru a bezpečnosti na Blízkém východě, zejména v rámci mírového procesu na Blízkém východě. Kromě


text:
toho se jako velmi cenná rovněž ukázala úloha Jordánska při prevenci a potírání radikalizace a terorismu a násilného extremismu. Dalším příkladem vedoucí stabilizační úlohy Jordánska je jeho spolupředsednictví s EU v Unii pro Středomoří, prostřednictvím kterého se zasazuje o politická řešení různých krizí v regionu, regionální integraci a rozvoj a udržitelná, ekologická a oběhová hospodářství s nízkými emisemi skleníkových plynů a účinně využívající zdroje.
 Jordánsko a EU budou rovněž pokračovat ve spolupráci na všech aspektech migrace v rámci komplexního, vzájemně prospěšného a na míru upraveného partnerství a v rámci partnerství v oblasti mobility, které poskytuje soudržný rámec pro opatření v oblasti migrace, mobility a bezpečnosti, a to řešením otázek souvisejících se správou hranic, předcházením nelegální migraci a mezinárodní ochranou
 5
 .
 Priority partnerství vycházejí ze sdílených úspěchů v oblastech společného zájmu, včetně cíle podporovat pokračující provádění reforem, a tím přispívat k makroekonomické stabilitě Jordánska, v souladu s prioritami revidovaného programu MMF a s ohledem na dopady pandemie COVID-19. Rovněž stavějí na výstupech konference „Podpora Sýrie a regionu“, která se uskutečnila v Londýně v roce 2016, stejně jako na závazcích mezinárodní dohody formulované Jordánskem a spoluhostiteli této konference, která byla zaměřená na udržení přínosů jordánského rozvoje na pozadí pokračující humanitární pomoci a adekvátní podpory hostitelského společenství. Pět následných konferencí na téma „Podpora budoucnosti Sýrie a regionu“ konaných v Bruselu obnovilo a posílilo politický, humanitární a finanční závazek mezinárodního společenství podpořit syrský lid, sousední země a hostitelské komunity nejvíce postižené konfliktem a zhodnotilo pokrok, kterého vlády, dárci a Organizace spojených národů (OSN) dosáhli při plnění závazků a slibů, které na ní přijali. Na pozadí přetrvávající extrémní zranitelnosti syrských uprchlíků a zranitelných hostitelských komunit, kterou dále zhoršuje pandemie COVID-19, EU a Jordánsko znovu potvrzují svůj závazek poskytovat pomoc a účinnou ochranu všem uprchlíkům nacházejícím se v Jordánsku. Je důležité dále zlepšovat jejich přístup ke službám, zajistit dodržování jejich lidských práv a pokračovat ve zvyšování jejich potenciálu k soběstačnosti a vytváření příležitostí, aby mohli přispívat k hospodářskému rozvoji Jordánska. Při podpoře uprchlíků, včetně těch ze Sýrie, budou EU a Jordánsko uplatňovat přístup založený na zranitelnosti, přičemž budou věnovat náležitou pozornost situaci zranitelných hostitelských komunit.
 EU je i nadále odhodlána poskytovat trvalou pomoc a ochranu palestinským uprchlíkům včetně těch, kteří se nacházejí v Jordánsku. V souvislosti s tím EU a Jordánsko zdůraznily zásadní úlohu Agentury Organizace spojených národů pro pomoc a práci ve prospěch palestinských uprchlíků na Blízkém východě (UNRWA) pro bezpečnost a stabilitu v regionu v souladu s jejím mandátem stanoveným v příslušných rezolucích OSN a vyjádřily odhodlání nadále agenturu politicky a finančně podporovat. Uznávají důležitou úlohu, kterou agentura UNRWA nadále sehrává, a zavazují se, že ji budou podporovat při provádění jejího mandátu v rámci jejích oblastí činnosti, jakož i při reformách řízení a správy pro větší transparentnost, odpovědnost a řádné finanční řízení, které agentura zahájila, a že se budou u dárcovského společenství zasazovat o udržitelnější a předvídatelnější víceleté financování a o spravedlivé rozdělení zátěže.
 Priority
 Priority partnerství odrážejí společné zájmy a zaměřují se na oblasti, kde přináší spolupráce mezi EU a Jordánskem vzájemný


text:
prospěch. V souladu se společným sdělením a závěry Rady se EU a Jordánsko zavázaly k další spolupráci v řadě opatření v následujících klíčových oblastech politiky: posílení odolnosti a propojení v oblasti světové ekonomiky a účasti na ní, budování prosperity a využívání příležitostí souběžné ekologická a digitální transformace; lidský rozvoj, řádná správa věcí veřejných, právní stát a lidská práva; mír a bezpečnost; migrace a mobilita; opatření v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí.
 Na základě výše uvedeného se pro období 2021–2027 stanoví tři priority:
 EU a Jordánsko budou usilovat o posílení spolupráce v oblasti regionální stability a bezpečnosti včetně boje proti terorismu. EU a Jordánsko jsou solidní partneři v zahraniční a bezpečnostní politice. Strategická a operativní spolupráce bude probíhat na dvoustranné úrovni, na mnohostranných fórech i na regionální úrovni, mimo jiné prostřednictvím spolupředsednictví EU a Jordánska v Unii pro Středomoří, a s využitím navrhovaných každoročních setkání ministrů zahraničních věcí EU a jižních partnerů, jakož i případných odvětvových ministerských setkání. Je ve společném zájmu EU a Jordánska podporovat mír a stabilitu v regionu i v celosvětovém měřítku, a to prostřednictvím společné práce na mírovém procesu na Blízkém východě v souladu s mezinárodním právem a příslušnými rezolucemi Rady bezpečnosti OSN, jakož i podporou politické transformace a budování míru v Sýrii, mimo jiné na základě rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2254. Jak EU, tak Jordánsko usilují o to být modelem tolerantní společnosti, což je další důvod ke zlepšení spolupráce v oblasti zahraniční politiky.
 Partnerství se zaměřuje na podporu hospodářského oživení a stability, ekologického, digitálního a inkluzivního růstu založeného na znalostech, kvalitního vzdělávání a vytváření důstojných pracovních míst, včetně pracovních míst pro mladé lidi, v souladu s vládními prioritami, prováděcím orientačním rozvojovým programem, dokumentem „Jordánsko 2025 – Národní vize a strategie“ a odvětvovými politikami a strategiemi. Cílem podpory je zvýšit odolnost Jordánska vůči dopadům krize v Sýrii a regionální nestability, jakož i hospodářským a sociálním důsledkům pandemie COVID-19, a zároveň využít příležitostí k obnově k lepšímu po krizi.
 EU a Jordánsko prohloubí svou spolupráci při řešení změny klimatu a zhoršování životního prostředí společným úsilím o podporu ekologického růstu a transformaci energetiky směrem ke klimatické neutralitě v souladu se strategií jordánského energetického sektoru (na období 2020–2030) a s jordánským vnitrostátně stanoveným příspěvkem a národním adaptačním plánem. Silné, inkluzivní, ekologické a propojené jordánské hospodářství podporované zónou volného obchodu vytvořenou v rámci dohody o přidružení mezi Jordánskem a EU, systémem zjednodušených pravidel původu a lepším investičním prostředím (díky reformám podnikatelského prostředí) a přístupem podnikatelů a zejména malých a středních podniků k financování, mimo jiné prostřednictvím podpory dialogu mezi veřejným a soukromým sektorem a přímější spolupráce se soukromým sektorem, bude působit jako silná pobídka pro tvorbu důstojných pracovních míst. Modernizace, ekologizace a diverzifikace ekonomiky budou dále posilovány podporou k inovací poháněnému růstu a sdílení poznatků. K regionální a hospodářské integraci přispěje také spolupráce v oblasti udržitelného, inteligentního a odolného dopravního propojení (včetně letecké dohody mezi EU a Jordánskem) a provádění dlouhodobé národní dopravní strategie na období 2015–2030.
 Zvláštní pozornost bude věnována zvyšování zaměstnatelnosti mladých lidí a žen a jejich


text:
zapojení do ekonomiky. Pozornost bude věnována rovněž vytváření udržitelných a rovných ekonomických příležitostí, mimo jiné na základě vysoce kvalitního vzdělávání a odborné přípravy a poskytování vhodných služeb veřejné dopravy, a podpoře kultury podnikání a inovací a přechodu na ekologické oběhové a digitální hospodářství. U iniciativ v kulturním sektoru, včetně těch zaměřených na rozvoj kulturního a kreativního průmyslu, by se měl zvážit jejich významný přínos propagaci mezikulturního dialogu a socioekonomickému rozvoji.
 Plné prosazování dohody o přidružení a pokračování společné práce na posilování stávajících obchodních a investičních vztahů by rovněž posílilo integraci Jordánska na trhu EU a vytvořilo nové příležitosti pro obchod, investice a rozvoj. V souladu se sdělením o přezkumu obchodní politiky
 6
 navrhne EU partnerům v jižním sousedství a Africe, kteří o to mají zájem, novou udržitelnou investiční iniciativu.
 Partnerství se zaměřuje na podporu úsilí a závazku Jordánska posilovat řádnou správu věcí veřejných, demokratickou reformu právního státu a lidská práva, včetně sociálních a pracovních práv. Lidská práva a základní svobody, jak jsou zakotvené v mezinárodních, regionálních a národních právních předpisech, představují společné hodnoty. Dodržování demokratických zásad a lidských práv představuje základní prvek vztahů mezi EU a Jordánskem a udržitelného socioekonomického rozvoje a stability v Jordánsku.
 V oblasti migrace a mobility je s ohledem na sdělení Evropské komise o paktu o migraci a azylu
 7
 a na jordánské právní předpisy průřezovou prioritou pokrok v účinném provádění různých složek partnerství v oblasti mobility, který by rovněž přispěl k zajištění pravidelného a snadnějšího pohybu osob mezi Jordánskem a EU, mimo jiné s cílem posílit cestovní ruch, usnadnit výměnu v oblasti vzdělávání a zapojit komunity jordánských emigrantů žijících v zahraničí. Komplexní a udržitelný přístup k migraci a azylu, včetně spolupráce v oblasti navracení v souladu s pravomocemi EU a vnitrostátními pravomocemi jejích členských států, by mohl být pro EU a Jordánsko oboustranně přínosný.
 1.Posílení spolupráce v oblasti regionální stability a bezpečnosti včetně boje proti terorismu
 EU uznává veškeré příslušné úsilí, které Jordánsko vyvinulo. EU a Jordánsko by měly pokračovat v úzké spolupráci při řešení regionální nestability, včetně bezpečnostní hrozby ze strany Dá'iš a dalších teroristických skupin. V tomto ohledu je EU odhodlána pomáhat Jordánsku v jeho úsilí o stabilizaci a zabezpečení svých vnějších hranic. EU i Jordánsko podporují potřebu trvalého a udržitelného řešení syrské krize v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 2254 (2015). Na příslušných mezinárodních fórech by měla pokračovat práce na řešení syrské krize, jakož i spolupráce v kontextu posílení bezpečnosti mezi EU a Jordánskem / protiteroristického plánu se zvláštním důrazem na spojené projekty a sdílení informací.
 EU a Jordánsko by rovněž měly zintenzivnit „budování mostů“ v ostatních kontextech konfliktu včetně mírového procesu na Blízkém východě. EU uznává nezastupitelnou a konstruktivní úlohu Jordánska v oblasti stability v regionu a znovu zdůrazňuje, že je důležité zachovat historický status quo svatých míst v Jeruzalémě, a to i s ohledem na hášimovské opatrovnictví. EU a Jordánsko se budou i nadále úzce podílet na úsilí o spravedlivé a komplexní řešení izraelsko-palestinského konfliktu na základě dvoustátního řešení, mezinárodně dohodnutých parametrů a mezinárodního práva. Kromě bezprostředního rozměru


text:
konfliktu posílí v rámci mechanismu civilní ochrany Unie spolupráci a odolnost v oblasti zvládání rizik katastrof a civilní ochrany, posílí práci v oblasti odolnosti vůči změně klimatu a přizpůsobení se této změně a budou investovat do preventivních opatření.
 EU a Jordánsko jsou partneři v propagaci a podpoře mezináboženských a mezikulturních dialogů na globální a regionální úrovni, kde sehrává Jordánsko vedoucí roli. EU a Jordánsko budou spolupracovat a hledat způsoby, jak chránit a zachovávat kulturní dědictví jakožto důležitý prostředek zachování míru, demokracie a udržitelného rozvoje a jako prostředek k vytváření pozitivního dialogu a začleňování, a za tímto účelem navrhnou relevantní opatření.
 Dalším klíčovým aspektem pro dlouhodobou stabilitu bude přístup k přírodním zdrojům, zejména k nezávadné pitné vodě. Jordánsko a EU budou nadále spolupracovat na dalším zlepšování účinnosti a udržitelnosti hospodaření s vodními zdroji.
 Prevence a potírání terorismu, násilného extremismu a radikalizace musí zůstat vysoko na pořadu jednání. V tomto ohledu a jako doplnění pravidelného politického a tematického dialogu EU a Jordánsko zintenzivní konkrétní spolupráci a sdílení informací za účelem řešení těchto výzev v rámci právního státu při plném dodržování lidských práv a základních svobod. EU a Jordánsko budou spolupracovat v boji proti základním příčinám radikalizace, terorismu a násilného extremismu s ohledem na sociální soudržnost, důležitou úlohu žen a mládeže a vzdělávání, mimo jiné prostřednictvím vzájemně dohodnutých vzdělávacích programů a zapojením širokého okruhu jordánské občanské společnosti.
 EU a Jordánsko rovněž vytvořily rámec pro účast Jordánska na operacích EU pro řešení krizí, což je dalším příkladem úzké spolupráce v bezpečnostních otázkách, na níž lze stavět.
 2.Prosazování udržitelné ekonomické stability, ekologického, digitálního a inkluzivního růstu založeného na znalostech, kvalitního vzdělávání a vytváření důstojných pracovních míst
 Krize v Sýrii a dlouhodobá přítomnost uprchlíků, kterou způsobila, těžce dopadají na ekonomickou situaci Jordánska, jeho skromné přírodní zdroje a zajišťování základních služeb, přičemž došlo ke zhoršení již tak náročné ekonomické situace. Pandemie onemocnění COVID-19 výrazně zhoršila socioekonomické problémy, zranitelnosti a nerovnosti. Hospodářský dialog, reformy a spolupráce v makroekonomických otázkách budou proto dále rozvíjeny a prováděny s cílem podpořit zdravé makroekonomické a strukturální politiky, které podporují potenciál udržitelného inkluzivního růstu, zvyšují odolnost jordánského hospodářství vůči otřesům a posilují udržitelnost veřejných financí v koordinaci s mnohostrannými a dvoustrannými dárci. Úsilí o zachování makroekonomické stability by mělo pokračovat v kontextu revidovaného programu Mezinárodního měnového fondu (MMF), závazků Jordánska vůči mezinárodnímu společenství přijatých na londýnské konferenci v roce 2019 a jordánského rámce reforem. EU tyto snahy udržuje prostřednictvím své podpory v oblasti spolupráce, jakož i prostřednictvím významných programů makrofinanční pomoci.
 Mimo zdravé fiskální a rozpočtové řízení bude i nadále fungovat spolupráce na reformách v jordánském veřejném sektoru se zřetelem ke zlepšování v oblasti řízení veřejných financí, ale také jeho celkové efektivity a schopnosti poskytovat služby.
 Hlavním socioekonomickým problémem Jordánska, způsobeným mimo jiné vleklými regionálními krizemi, je nerovný přístup k zaměstnání, včetně přístupu žen a mládeže k zaměstnání, nízký hospodářský růst, vysoká nezaměstnanost a rostoucí zadlužení. To by mělo být překonáno vytvořením důstojných pracovních míst, podporou podnikání a inovací, zejména v zelené, digitální a sociální ekonomice, rozvojem dovedností a kvalifikací – podporou cílené


text:
odborné přípravy, vzdělávání a výzkumu, a rozvojem cíleného a komplexního systému sociální ochrany. Cílem priorit partnerství je řešit tyto problémy pomocí různých politických nástrojů včetně: obchodu; rozvoje podnikání, vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení, zvýšené mobility. Cílem napříč těmito nástroji je také posílení ekonomického postavení a zapojení všech segmentů společnosti.
 a)Obchod-pro-rozvoj představuje klíčový element priorit partnerství. Vytváření pracovních míst podporované nárůstem vývozu do EU v rámci režimu zjednodušených pravidel původu a doprovodných opatření bude pro Jordánsko přínosem. EU a Jordánsko společně určí vhodné přístupy k posílení modernizace dvoustranných obchodních a investičních vztahů. Kromě toho budou EU a Jordánsko spolupracovat v oblasti malých a středních podniků, rozvoje, technologií a know-how s cílem posílit dvoustranné a ekonomické vazby.
 b)Souběžně budou EU a Jordánsko pokračovat v dialogu s cílem podpořit harmonizaci v oblastech, jako jsou sanitární a fytosanitární opatření, technické překážky obchodu nebo služby s cílem usnadnit obchod a zvýšit atraktivitu Jordánska pro investory. Kromě toho bude EU v zájmu lepší ochrany zdraví a bezpečnosti spotřebitelů a usnadnění obchodu spolupracovat s Jordánskem na rozvoji účinných rámců pro bezpečnost výrobků v souladu s mezinárodními normami, přičemž se bude vyhýbat využití netarifních překážek.
 c)EU a Jordánsko upřednostní a znásobí své úsilí s cílem: zlepšit podnikatelské prostředí a přilákat investice, zejména ty, které podporují přechod na nízkoemisní, odolné a oběhové hospodářství; podpořit produktivitu a konkurenceschopnost soukromého sektoru a podpořit podnikání (mimo jiné prostřednictvím právní, regulatorní a správní reformy včetně politiky hospodářské soutěže a pravidel pro kontrolu dotací, poskytování úvěrů podnikům a co nejlepšího využití digitální a ekologické transformace); vytvořit vhodný soubor znalostí a dovedností potřebných na jordánském trhu práce a pro ekologickou, digitální a sociální ekonomiku. K dosažení těchto cílů by mohla přispět nová udržitelná investiční iniciativa, jak je uvedeno výše. EU a Jordánsko budou rovněž spolupracovat na posilování znalostních odvětví, což je důležité pro vytváření důstojných pracovních míst, zejména pro mladé lidi a ženy, a také na podpoře a posilování postavení podniků, obzvláště v hospodářských odvětvích nejvíce postižených pandemií COVID-19.
 d)Vzdělání je další výkonný nástroj pro posílení sociálního a ekonomického rozvoje. Pro Jordánsko bude zásadní, aby ve spolupráci s EU naplnilo tuto prioritu ve prospěch všech obyvatel Jordánska a překonalo výzvy spojené s pandemií COVID-19 a rozdíly ve vzdělání. Přístup k bezpečnému a kvalitnímu veřejnému vzdělávání pro všechny děti, mládež a mladé dospělé na všech úrovních bude vodítkem pro spolupráci EU a Jordánska s cílem zajistit, aby měl každý možnost studovat, utvářet vlastní budoucnost a přispívat k hospodářskému růstu a rozvoji země. Zvláštní pozornost si zaslouží odborná příprava a vzdělávání reagující na potřeby trhu práce, jakož i vysokoškolské vzdělávání a celoživotní učení.
 EU a Jordánsko budou rovněž spolupracovat, jak na dvoustranné úrovni, tak i v rámci Unie pro Středomoří, v oblasti vědy, technologií a inovační strategie, včetně provádění plánů pro řešení společných priorit, jako jsou změna klimatu, zdraví a obnovitelné zdroje energie.
 EU a Jordánsko budou podporovat inovativní výzkum a řešení založená na znalostech a spolupráci v oblasti obnovitelných zdrojů energie, energetické účinnosti v souladu se strategií jordánského energetického sektoru (na období 2020–2030) a udržitelného


text:
řízení přírodních zdrojů, včetně udržitelných zemědělských postupů a udržitelného hospodaření s vodou a odpady, včetně nezávadné pitné vody. Jejich spolupráce bude v souladu s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030 a Pařížskou dohodou, a to i v kontextu Zelené dohody pro Evropu, s posílenými opatřeními na podporu přechodu na klimaticky neutrální, odolné a oběhové hospodářství. Spolupráce v oblasti výzkumu a inovací bude pokračovat prostřednictvím programu Horizont Evropa, programu Partnerství pro výzkum a inovace v oblasti Středomoří (PRIMA) a regionální platformy Unie pro Středomoří pro výzkum a inovace.
 EU a Jordánsko vytvoří fórum pro identifikaci a přípravu budoucích investičních projektů v souladu s národními prioritami Jordánska a v koordinaci s dvoustrannými a mnohostrannými dárci. EU bude mimo jiné usilovat o to, aby Jordánsko v koordinaci s dalšími dárci podpořila v jeho plánech na realizaci projektu odsolování a přepravy vody z Akaby do Ammánu jakožto strategického národního projektu, jehož cílem je snížit deficit klíčových vodních zdrojů v zemi.
 EU a Jordánsko budou spolupracovat na zajištění soudržnosti mezi prioritami v oblasti energetiky, vody, potravin, zdraví a změny klimatu, na podpoře jejich provádění a na zajištění participativních procesů na regionální a mezinárodní úrovni.
 3.Posilování řádné správy věcí veřejných, právního státu, demokratické reformy a dodržování lidských práv
 V souladu s pevným závazkem Jordánska pokračovat v procesu reforem, který podporuje Královský výbor pro modernizaci politického systému, budou EU a Jordánsko nadále spolupracovat s cílem dále posilovat demokratický a soudní systém v Jordánsku, právní stát, rovnost žen a mužů a ochranu lidských práv a základních svobod. EU a Jordánsko budou podporovat kroky zaměřené na boj proti všem formám diskriminace a na všechny aspekty spojené s účinnou a dobře zavedenou občanskou společností, mimo jiné vytvořením právního pracovního prostředí a operačního prostoru příznivého pro rozvoj živé občanské společnosti.
 Spolupráce se zaměří na provádění komplexních a inkluzivních reforem, další posilování účinnosti, efektivity a nezávislosti soudnictví, jakož i rovného přístupu ke spravedlnosti pro všechny v souladu s mezinárodně uznávanými normami. Bude zahrnovat justiční spolupráci v občanských a trestních věcech, a to prostřednictvím podpory přistoupení k příslušným mezinárodním úmluvám a jejich provádění a prostřednictvím práce na mezinárodní dohodě o justiční spolupráci v trestních věcech společně s Eurojustem. Spolupráce se dále zaměří na volební proces (včetně opatření v návaznosti na doporučení pozorovatelských misí EU a misí odborníků na volby), podporu rovnosti žen a mužů, včetně boje proti genderově podmíněnému násilí, na smysluplnou politickou účast žen a mládeže a na posílení postavení žen v politickém a veřejném životě. Součástí spolupráce EU a Jordánska budou rovněž hospodářská, sociální a kulturní práva, občanské vzdělávání, posilování systému politických stran a kontrolní a legislativní role parlamentu, vazby mezi místní a celostátní politikou, smysluplný sociální dialog, proces decentralizace, pluralitní a nezávislá média, transparentnost, včetně finanční transparentnosti, a odpovědnost, jakož i boj proti korupci.
 EU a Jordánsko budou pokračovat v udržování pravidelného dialogu o demokracii a dobré správě, justici, právním státu a lidských právech. Dialog bude stavět na jordánských mezinárodních, regionálních a národních úspěších a závazcích. Občanská společnost bude společně vyzvána, aby k tomuto dialogu přispěla.
 Pokud jde konkrétně o lidská


text:
práva, pravidelný dialog se bude mimo jiné zabývat: svobodou projevu ve všech jejích formách; svobodou sdružování včetně pracovního prostředí pro občanskou společnost a sociální partnery, jako jsou odbory a obchodní komory; právy žen a posilováním postavení žen v politickém, hospodářském a veřejném životě a právy dítěte. K realizaci těchto cílů a k další podpoře a posílení demokracie a řádné správy věcí veřejných v Jordánsku a jeho boje proti podvodům a korupci je nezbytná odpovědná, transparentní, účinná a inkluzivní veřejná správa, a to i prostřednictvím účinné a efektivní spolupráce s Evropským úřadem pro boj proti podvodům a Úřadem evropského veřejného žalobce.
 Dialog vezme náležitě v úvahu existující závazky učiněné Jordánskem na multilaterální úrovni. Tento dialog bude také zahrnovat ekonomická, sociální a kulturní práva, například právo na vzdělání a práci. Dialog bude souviset obzvláště s oblastmi smluvenými v prioritách partnerství.
 V zájmu zajištění vysoké úrovně ochrany osobních údajů se bude EU i nadále zapojovat do podpory dalšího sbližování s normami EU a mezinárodními normami v oblasti ochrany údajů. Jordánsko by mělo přijmout další praktická opatření k zajištění dodržování práva na soukromí a ochranu osobních údajů ve veřejném i soukromém sektoru, včetně oblasti vymáhání práva a trestního soudnictví.
 Reakce na krizi v Sýrii
 EU a Jordánsko budou nadále spolupracovat na nalezení trvalého a udržitelného řešení syrské krize v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 2254 (2015), aby byl umožněn dobrovolný, bezpečný a důstojný návrat uprchlíků. Jejich úsilí bude i nadále směřovat k zajištění přístupu k ochraně, živobytí a službám jak pro uprchlíky, tak pro zranitelné hostitelské komunity, mimo jiné prostřednictvím těchto opatření:
 –pokračovat v poskytování správního statusu uprchlíků a zajistit účinnou ochranu, přístup k základním službám a dodržování jejich základních lidských a zákonných práv,
 –zlepšit přístup k základním službám a jejich kvalitu, včetně sociální pomoci, služeb v oblasti odpadních vod, zdravotní péče včetně duševního zdraví a psychosociální podpory a formálního a neformálního vzdělávání,
 –zvýšit úroveň jejich živobytí a soběstačnost vytvářením příležitostí přispívat k hospodářskému rozvoji Jordánska, mimo jiné prostřednictvím: zlepšení podnikatelského prostředí a zvýšení produktivity a podmínek na trhu práce; podpory politik, které by slaďovaly dovednosti s potřebami trhu; usnadňování přístupu ke vzdělávání a odborné přípravě; zlepšení a rozšíření přístupu k pracovním příležitostem, včetně podpory podnikání z domova a pracovních povolení; posílení ekonomického postavení a zapojení žen a mladých lidí.
 –Podporovat vývoz na trh EU, mimo jiné prostřednictvím účinného provádění režimu pravidel původu pro Jordánsko, s cílem podpořit investování a vytváření pracovních míst, z nichž budou mít prospěch jak Jordánci, tak i syrští uprchlíci.
 Mechanismy dialogu a vzájemné spolupráce
 Obecný rámec pro vztahy mezi EU a Jordánskem stanovuje dohoda o přidružení, která vstoupila v platnost v roce 2002, a její rozšířený status dosažený v roce 2010. Racionalizace provádění dohody o přidružení bylo úspěšně dosaženo seskupením podvýborů do několika tematických dialogů podle priorit partnerství a doplněním politických dialogů.
 V souvislosti s přezkumem agendy pro Středomoří a závěrů Rady v roce 2024 se rovněž předpokládá přezkum v polovině období s cílem vyhodnotit dopad priorit partnerství a v případě potřeby upravit priority, na kterých se


text:
EU a Jordánsko vzájemně dohodnou.
 V zájmu podpory poskytování pomoci EU v reakci na syrskou uprchlickou krizi bude v rámci dvoustranné spolupráce mezi EU a Jordánskem, jakož i dalších příslušných dialogů a setkání a v návaznosti na bruselské konference, probíhat rovněž i pravidelný přezkum příslušných vzájemných závazků v rámci těchto priorit.
 V souladu se zásadou větší odpovědnosti za evropskou politiku sousedství se bude EU v úzké koordinaci s členskými státy podílet na koordinačních mechanismech s jordánskou vládou na ústřední i místní úrovni a s partnery, jako je občanská společnost a soukromý sektor.
 Za účelem naplňování cílů uvedených v prioritách partnerství se EU zavazuje pokračovat v poskytování finanční podpory a podpoře Jordánska v rámci mezinárodního společenství a Jordánsko se zavazuje pokračovat v provádění svého programu reforem, který bude mít zásadní význam pro dosažení společného úspěchu partnerství.
 (1)
 EUCO 22/20 ze dne 11. prosince 2020.
 (2)
 JOIN(2021) 2 final.
 (3)
 https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7931-2021-INIT/cs/pdf
 (4)
 SWD(2021) 23 final.
 (5)
 https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/default/files/what-is-new/news/news/docs/20141009_joint_declaration_establishing_the_eu-jordan_mobility_partnership_en.pdf
 (6)
 COM(2021) 66 final ze dne 18. února 2021.
 (7)
 COM(2020) 609 final ze dne 23. září 2020.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0098
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 03.03.2006KOM(2006) 98 v konečném znění2006/0028 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1785/2003, pokud jde odovozní režim pro rýži(PřEDLOžENÁ KOMISÍ)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Dne 26. června 2003 Rada pověřila Komisi, aby oznámila Světové obchodní organizaci (WTO) úmysl Evropského společenství změnit koncese, které uděluje na dovoz produktů s kódy HS 1006 20 (loupaná rýže) a 1006 30 (omletá rýže), které jsou uvedeny v plánu CXL ES přiloženém ke GATT. K tomuto oznámení došlo dne 2. července 2003.2. Komise vedla jednání se Spojenými státy, které jsou hlavním dodavatelem produktů kódu HS 1006 20 (loupaná rýže) a významným dodavatelem produktů kódu HS 1006 30 (omletá rýže), s Thajskem, které je hlavním dodavatelem produktů kódu HS 1006 30 (omletá rýže) a významným dodavatelem produktů kódu HS 1006 20 (loupaná rýže) a s Indií a Pákistánem, které jsou významnými dodavateli produktů kódu HS 1006 20 (loupaná rýže).3. Dohody byly jménem Společenství schváleny:4. pro Indii rozhodnutím Rady 2004/617/ES ze dne 11. srpna 2004[1],5. pro Pákistán rozhodnutím Rady 2004/618/ES ze dne 11. srpna 2004[2],6. pro Spojené státy rozhodnutím Rady 2005/476/ES ze dne 21. června 2005[3],7. pro Thajsko rozhodnutím Rady 2005/953/ES ze dne 20. prosince 2005[4],8. Výše uvedená rozhodnutí stanovila podmínky stanovení dovozního cla podle povahy produktu nebo dovezených množství a opravňují Komisi, aby se na přechodné období odchýlila od nařízení (ES) č. 1785/2003 o společné organizaci trhu s rýží. Toto období je však omezeno do 30. června 2006.9. Za účelem včlenění změn režimu použitelného na dovoz rýže, které vyplývají z výše uvedených dohod, je tedy vhodné změnit nařízení (ES) č. 1785/2003.2006/0028 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1785/2003, pokud jde odovozní režim pro rýžiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 36 a čl. 37 odst. 2, druhý pododstavec této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[5],vzhledem k těmto důvodům:10. Ustanovení čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží[6] vyžaduje předložení dovozní nebo vývozní licence pro každý dovoz produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení do Společenství nebo vývoz těchto produktů ze Společenství. V zájmu zjednodušení postupů, které se vztahují na hospodářské subjekty, musí existovat možnost odchylky od povinnosti předložit dovozní licence, pokud licence není nezbytná pro správu některých dovozů rýže. Je tedy vhodné umožnit Komisi odchýlit se od této povinnosti.11. Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Indií na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke GATT 1994[7] schválená rozhodnutím Rady 2004/617/ES[8] stanoví nulové dovozní clo pro loupanou rýži některých odrůd druhu Basmati pocházející z Indie.12. Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Pákistánem na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke GATT 1994[9] schválená rozhodnutím Rady 2004/618/ES[10] stanoví nulové dovozní clo pro loupanou rýži některých odrůd druhu Basmati pocházející z Pákistánu.13. Dohoda ve formě výměny


text: dopisů mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o metodě výpočtu uplatňovaných cel z loupané rýže[11] schválená rozhodnutím Rady 2005/476/ES[12] stanoví výpočetní mechanismus pro dovozní clo pro loupanou rýži kódu KN 1006 20 a jeho pravidelné stanovování.14. Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajskem na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke GATT 1994[13] schválená rozhodnutím Rady 2005/953/ES[14] stanoví výpočetní mechanismus pro dovozní clo pro omletou a poloomletou rýži kódu NC 1006 30 a jeho pravidelné stanovování a dále dovozní clo pro zlomkovou rýži kódu KN 1006 40 00 ve výši 65 EUR za tunu.15. Všechna čtyři výše uvedená rozhodnutí umožňují Komisi odchýlit se od nařízení (ES) č. 1785/2003 za účelem plného používání uvedených dohod. Odchylky se použijí nejpozději do 30. června 2006.16. Je však nezbytné přizpůsobit ustanovení nařízení (ES) č. 1785/2003 týkající se stanovení cla použitelného na různé druhy rýže, jež jsou předmětem uvedených dohod.17. Aby bylo možné uplatnit nulové dovozní clo, musí rýže Basmati náležet k odrůdě uvedené v dohodách. Aby se zabezpečilo, že dovezená rýže Basmati s nulovým clem skutečně odpovídá těmto vlastnostem, musí Komise přijmout zvláštní pravidla.18. Nařízení (ES) č. 1785/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. Aby se hospodářským subjektům zaručilo, že budou tyto nové dovozní režimy po posledním dnu používání režimů odchylek ponechány, musí se tato změna použít od 1. července 2006,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1785/2003 se mění takto:1) V článku 10 se vkládá nový odstavec 1a, který zní:„1a Nevyžaduje-li správa některých dovozů rýže dovozní licenci, může se Komise postupem podle čl. 26. odst. 2 odchýlit od povinnosti stanovené v odst. 1 prvním pododstavci tohoto článku.“2) V článku 11 se zrušuje odstavec 2.3) Vkládají se nové články 11a až 11d, které znějí:„Článek 11a1. Odchylně od čl. 11 odst. 1 stanoví dovozní clo u loupané rýže kódu KN 1006 20 Komise ve lhůtě 10 dnů po skončení dotyčného referenčního období:a) na 30 EUR za tunu v jednom z těchto případů:- pokud je zjištěno, že dovoz loupané rýže během celého právě uplynulého hospodářského roku nedosahuje ročního referenčního množství podle odstavce 3 prvního pododstavce sníženého o 15 %,- pokud je zjištěno, že dovoz loupané rýže během prvních šesti měsíců hospodářského roku nedosahuje částečného referenčního množství podle odstavce 3 druhého pododstavce sníženého o 15 %,b) na 42,5 EUR za tunu v jednom z těchto případů:- pokud je zjištěno, že dovoz loupané rýže během celého právě uplynulého hospodářského roku přesahuje roční referenční množství podle odstavce 3 prvního pododstavce snížené o 15 % a nepřesahuje stejné roční referenční množství zvýšené o 15 %,- pokud je zjištěno, že dovoz loupané rýže během prvních šesti měsíců hospodářského roku přesahuje roční referenční množství podle odstavce 3 druhého pododstavce snížené o 15 % a nepřesahuje částečné roční referenční množství zvýšené o 15 %,c) na 65 EUR za tunu v jednom z těchto případů:- pokud je zjištěno, že dovoz loupané rýže během celého právě uplynulého hospodářského roku přesahuje roční referenční množství podle odstavce 3 prvního pododstavce zvýšené o


text: 15 %,- pokud je zjištěno, že dovoz loupané rýže během prvních šesti měsíců hospodářského roku přesahuje částečné referenční množství podle odstavce 3 druhého pododstavce zvýšené o 15 %,Komise stanoví použitelné clo pouze tehdy, pokud z výpočtů provedených podle tohoto odstavce vyplývá změna cla. Až do stanovení nového použitelného cla se používá clo, které bylo stanoveno dříve.2. Pro výpočet dovozu podle odstavce 1 je třeba zohlednit množství, na které byly vydány dovozní licence pro loupanou rýži kódu KN 1006 20 podle čl. 10 odst. 1 během odpovídajícího referenčního období, a to kromě dovozních licencí pro rýži Basmati podle článku 11b.3. Roční referenční množství se stanoví na 437 678 tun na hospodářský rok 2005/2006. Toto množství se zvyšuje o 6 000 tun za rok na hospodářské roky 2006/2007 a 2007/2008.Částečné referenční množství odpovídá za každý hospodářský rok polovině ročního referenčního množství podle prvního pododstavce.Článek 11bOdchylně od čl. 11 odst. 1 se u odrůd loupané rýže Basmati kódů KN 1006 20 17 a 1006 20 98, jež jsou uvedeny v příloze IIIa, využije nulového dovozního cla za podmínek stanovených Komisí postupem podle čl. 26 odst. 2.Článek 11c1. Odchylně od čl. 11 odst. 1 stanoví dovozní clo u poloomleté nebo omleté rýže kódu KN 1006 30 Komise ve lhůtě 10 dnů od konce dotyčného referenčního období:a) na 175 EUR za tunu v jednom z těchto případů:- pokud je zjištěno, že dovoz poloomleté a omleté rýže během celého právě uplynulého hospodářského roku překročil 387 743 tun,- pokud je zjištěno, že dovoz poloomleté a omleté rýže během prvních šesti měsíců hospodářského roku překročil 182 239 tun;b) na 145 EUR za tunu v jednom z těchto případů:- pokud je zjištěno, že dovoz poloomleté a omleté rýže během celého právě uplynulého hospodářského roku nepřekročil 387 743 tun,- pokud je zjištěno, že dovoz poloomleté a omleté rýže během prvních šesti měsíců hospodářského roku nepřekročil 182 239 tun.Komise stanoví použitelné clo pouze tehdy, pokud z výpočtů provedených podle tohoto odstavce vyplývá změna cla. Až do stanovení nového použitelného cla se používá clo, které bylo stanoveno dříve.2. Pro výpočet dovozu podle odstavce 1 je třeba zohlednit množství, na která byly vydány dovozní licence pro poloomletou nebo omletou rýži kódu KN 1006 30 podle čl. 10 odst. 1 během odpovídajícího referenčního období.Článek 11dOdchylně od čl. 11 odst. 1 dovozní clo u zlomkové rýže kódu KN 1006 40 00 činí 65 EUR za tunu.“4) Příloha tohoto nařízení se vkládá jako příloha IIIa.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Použije se ode dne 1. července 2006.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne ...Za RadupředsedaPŘÍLOHA„PŘÍLOHA IIIaOdrůdy rýže Basmati uvedené v článku 11bBasmati 217Basmati 370Basmati 386Kernel (Basmati)Pusa BasmatiRanbir BasmatiSuper BasmatiTaraori Basmati (HBC-19)Type-3 (Dehradun)“[1] Úř. věst. L 279, 28.8.2004, s. 17.[2] Úř. věst. L 279, 28.8.2004, s. 23.[3] Úř. věst. L 170, 1.7.2005, s. 67.[4] Úř. věst. L 364, 29.12.2005, s. 24.[5] Úř. věst. C ..., ...., s. ...[6] Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 96.[7] Úř. věst. L 279, 28.8.2004,


text: s. 19.[8] Úř. věst. L 279, 28.8.2004, s. 17. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2005/476/ES (Úř. věst. L 170, 1.7.2005, s. 67).[9] Úř. věst. L 279, 28.8.2004, s. 25.[10] Úř. věst. L 279, 28.8.2004, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2005/476/ES.[11] Úř. věst. L 170, 1.7.2005, s. 69.[12] Úř. věst. L 170, 1.7.2005, s. 67.[13] Úř. věst. L 346, 29.12.2005, s. 26.[14] Úř. věst. L 346, 29.12.2005, s. 24.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 13.8.2020
 COM(2020) 367 final
 2020/0170(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody (Rozpočtová položka 12 02 01 – Finanční služby)
 (Text s významem pro EHP)
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Pro zajištění nezbytné právní jistoty a jednotnosti vnitřního trhu má Smíšený výbor EHP začleňovat veškeré příslušné právní předpisy EU co nejdříve po jejich přijetí do Dohody o EHP a také umožnit, aby se státy ESVO EHP podílely na opatřeních nebo programech EU, které jsou pro EHP relevantní.
 Návrh rozhodnutí Smíšeného výboru EHP (připojený k tomuto návrhu rozhodnutí Rady) má pozměnit protokol 31 k Dohodě o EHP o „spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody“. To je nezbytné k tomu, aby se státy ESVO EHP mohly účastnit programů a opatření Unie financovaných z rozpočtových položek rozpočtu Evropské unie. V tomto případě je účelem tohoto pozměňovacího návrhu umožnit státům ESVO EHP (Norsku, Islandu a Lichtenštejnsku) podílet se na opatřeních Unie souvisejících s rozpočtovou položkou 12 02 01: „Provádění a rozvoj jednotného trhu finančních služeb“, zapsanou do souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2020.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Připojený návrh rozhodnutí Smíšeného výboru je plně v souladu s cílem Dohody o EHP, kterým je podpořit trvalé a vyvážené posilování obchodních a hospodářských vztahů mezi smluvními stranami za rovných podmínek hospodářské soutěže a dodržování těchto pravidel za účelem vytvoření jednotného Evropského hospodářského prostoru.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Rozhodnutí Smíšeného výboru je v souladu rovněž s ostatními politikami Unie, zejména prostřednictvím svého cíle, kterým je chránit jednotnost vnitřního trhu EU.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Hmotněprávním základem pro tento návrh Rady je článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie ve spojení s čl. 218 odst. 9 uvedené smlouvy.
 Procesněprávním základem je čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o EHP, který stanoví, že postoj Unie k takovým rozhodnutím zaujímá Rada na návrh Komise.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity z tohoto důvodu:
 cíle tohoto návrhu, totiž zajistit jednotnost vnitřního trhu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu účinků lépe dosaženo na úrovni Unie.
 •Proporcionalita
 Tento návrh v souladu se zásadou proporcionality nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení jeho cíle, tedy zajištění jednotnosti vnitřního trhu.
 •Volba nástroje
 V souladu s článkem 98 Dohody o EHP je zvoleným nástrojem rozhodnutí Smíšeného výboru EHP. Smíšený výbor EHP zajišťuje účinné provádění a fungování Dohody o EHP. Za tímto účelem přijímá rozhodnutí v případech stanovených v této dohodě.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Nevztahuje se na tento návrh.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Státy ESVO EHP finančně přispějí do rozpočtu Unie, rozpočtové položky 12 02 01: „Provádění a rozvoj jednotného trhu finančních služeb“. Přesná částka bude stanovena v souladu s ustanoveními


text:
Dohody o EHP, jakmile bude přijat tento návrh rozhodnutí Rady.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 V souladu s rozpočtovou politikou EU je jakákoliv účast na opatřeních EU možná, pouze pokud je uhrazen odpovídající finanční příspěvek. V souladu s protokolem 32 k Dohodě o EHP je však roční finanční příspěvek států ESVO EHP splatný každoročně do 31. srpna, a to v návaznosti na výzvu ze strany EU k poskytnutí prostředků, kterou stanoví Evropská komise a do 15. srpna ji předkládá státům ESVO EHP.
 Aby bylo možné překlenout období od ledna do srpna, má návrh rozhodnutí Smíšeného výboru zpětnou působnost od ledna. Během celého kalendářního roku tak bude zajištěna kontinuita spolupráce, jak je stanoveno v Dohodě o EHP.
 Zpětná působnost se nedotýká práv a povinností dotčených osob a je v souladu se zásadou legitimního očekávání.
 2020/0170 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
 (Rozpočtová položka 12 02 01 – Finanční služby)
 (Text s významem pro EHP)
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru
 1
 , a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o Evropském hospodářském prostoru
 2
 (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.
 (2)Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně protokolu 31 k Dohodě o EHP.
 (3)Protokol 31 k Dohodě o EHP obsahuje ustanovení o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody.
 (4)Je vhodné pokračovat ve spolupráci smluvních stran Dohody o EHP na činnostech Unie financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, které se týkají finančních služeb.
 (5)Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval pokračování této rozšířené spolupráce po 31. prosinci 2019.
 (6)Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který se má jménem Unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, je založen na návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeném k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.
 (2)
 Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 13.8.2020
 COM(2020) 367 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody (Rozpočtová položka 12 02 01 – Finanční služby)
 PŘÍLOHA
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP


text:
č. [...]
 ze dne [...],
 kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP
 o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Je vhodné pokračovat ve spolupráci smluvních stran Dohody o EHP na opatřeních Unie financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie, která se týkají fungování a rozvoje jednotného trhu finančních služeb.
 (2)Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2020,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V čl. 7 odst. 11 protokolu 31 k Dohodě o EHP se slova „a 2019“ nahrazují slovy „, 2019 a 2020“.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP.
 Použije se ode dne 1. ledna 2020.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda nebo předsedkyně
 tajemníci
 Smíšeného výboru EHP


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52004PC0737
 Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o nucených licencích na patenty týkající se výroby farmaceutických výrobků na vývoz do zemí s problémy v oblasti veřejného zdraví {SEC(2004) 1348} /* KOM/2004/0737 konecném znení - COD 2004/0258 */
 V Bruselu dne 29.10.2004KOM(2004) 737 v konečném znění2004/0258 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo nucených licencích na patenty týkající se výroby farmaceutických výrobků na vývoz do zemí s problémy v oblasti veřejného zdraví(předložená Komisí) {SEC(2004) 1348}ODŮVODNĚNÍ1. SouvislostiCílem tohoto návrhu je provést na úrovni Společenství rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 30. srpna 2003 o provedení odstavce 6 prohlášení o dohodě TRIPS a veřejném zdraví (WT/L/540 ze dne 2. září 2003).Tím, že toto rozhodnutí upouští od závazků členů Světové obchodní organizace (WTO) podle čl. 31 písm. f) Dohody WTO o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (dohoda TRIPS), dovoluje členům WTO, aby udělili nucené licence pro výrobu a prodej farmaceutických výrobků určených k vývozu do třetích zemí s nedostatečnou nebo neexistující výrobní kapacitou ve farmaceutickém odvětví. Zahrnuje zásadní záruky proti přesměrování obchodu a pravidla k zajištění průhlednosti a stanoví, že rozhodnutí bude v budoucnu nahrazeno změnou dohody TRIPS.2. Potřeba intervence SpolečenstvíVzhledem k aktivní úloze Evropských společenství a členských států při přijímání rozhodnutí, vzhledem k jejich závazku plně přispívat k provádění rozhodnutí, který přijaly v rámci WTO, a vzhledem k jejich výzvě vůči všem členům WTO, aby zajistily vytvoření správných podmínek pro účinné fungování režimu zavedeného rozhodnutím, je pro Společenství důležité, aby přispívalo k režimu zavedenému rozhodnutím tím, že provede rozhodnutí ve svém právním řádu.V rámci jednotného provádění rozhodnutí uvnitř Společenství je nutné pro udělování nucených licencí na vývoz zajistit stejné podmínky ve všech členských státech EU, aby se zabránilo narušení hospodářské soutěže mezi hospodářskými subjekty na jednotném trhu EU a aby se používala jednotná pravidla pro zamezení zpětného dovozu farmaceutických výrobků, které byly vyrobeny na základě nucené licence, na území Evropské unie.Také vzhledem k velmi zvláštní povaze rozhodnutí, ke skutečnosti, že již existují vnitrostátní podmínky pro nucené licence, a k potřebě nouzového opatření pro povolení vývozu léků do zemí s problémy v oblasti veřejného zdraví navrhuje Komise provedení nařízením založeným na článcích 95 a 133 Smlouvy.3. Navrhovaná ustanoveníČlánek 1Nařízení stanoví postup a podmínky pro udělování nucených licencí v souladu s rozhodnutím. I když rozhodnutí nezmiňuje dodatková ochranná osvědčení, mají v rámci EU tytéž účinky jako patenty, a proto jsou do rozhodnutí zahrnuty.Článek 2Definice pojmů „farmaceutický výrobek“ a „oprávněná dovážející země“ jsou převzaty z rozhodnutí ve znění odkazujícím na definici léčivého přípravku ve směrnici 2001/83/ES.Článek 3Členské státy oznámí příslušné orgány pro udělování nucených licencí podle nařízení.Článek 4Způsobilost vychází z oznámení a prohlášení zaslaných WTO.Článek 5Článek zahrnuje klíčové informace požadované na základě rozhodnutí a dohody TRIPS. Požadavek, aby dovážející země nebo její oprávnění zástupci předložili žadateli doklad o konkrétní žádosti, by měl pomoci zajistit účinnou kontrolu množství výrobku dodaného na základě nucené licence.Článek 6Příslušné orgány by měly prověřit, zda byly splněny základní podmínky pro spuštění režimu zavedeného rozhodnutím.Článek 7Odstavec 1 vychází z čl. 31 odst. b) dohody TRIPS. Zatímco dohoda TRIPS dovoluje,


text: aby se od tohoto požadavku upustilo v případě vnitrostátní nouze nebo jiných okolností krajní naléhavosti, zde je požadavek zachován (odstavec 2) s ohledem na rychlost moderní komunikace a potřebu dobrovolných dohod.Článek 8Toto ustanovení přejímá podmínky uvedené v odst. 2 písm. b) rozhodnutí. Kromě toho vychází z podmínek, které lze obvykle nalézt v dohodách o licencích.Článek 9Článek přesně vymezuje, na základě jakých podmínek může příslušný orgán žádost zamítnout.Článek 10Ustanovení odst. 2 písm. c) rozhodnutí požaduje, aby vyvážející člen oznámil Radě WTO pro dohodu TRIPS udělení licence. Protože Komise je obvykle partnerem před WTO pro záležitosti společné obchodní politiky, měla by být tato oznámení učiněna prostřednictvím Komise.Články 11 - 13Články vycházejí z obdobných ustanovení v nařízení Rady (ES) č. 953/2003 týkající se přesměrování obchodu.Článek 14Ukončení platnosti licence nastane, pokud a) nejsou dodržovány podmínky licence nebo b) podmínky, které vedly k udělení licence, už neexistují (čl. 31 písm. g) dohody TRIPS).Článek 15Podle čl. 31 písm. i) a čl. 31 písm. j) dohody TRIPS je nezbytné přijmout ustanovení pro přezkoumání rozhodnutí.Článek 16Poněvadž nabyvatel licence nebude nutně držitelem registrace pro léčivé přípravky v rámci EU, které se vyrábějí na základě nucené licence pro vývoz, nařízení stanoví, aby nabyvatelé licencí požádali evropské nebo vnitrostátní regulační orgány o odborné stanovisko, pokud jej budou potřebovat pro vývoz do předmětné země. Stanoví se odchylky od právních předpisů o ochraně osobních údajů a o zániku platnosti.Článek 17Článek stanoví, že tři roky po vstupu nařízení v platnost bude provedeno přezkoumání.2004/0258 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo nucených licencích na patenty týkající se výroby farmaceutických výrobků na vývoz do zemí s problémy v oblasti veřejného zdravíEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIEs ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 95 a 133 této Smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[2],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[3],vzhledem k těmto důvodům:Dne 14. listopadu 2001 přijala čtvrtá ministerská konference Světové obchodní organizace (WTO) prohlášení z Doha o dohodě TRIPS a veřejném zdraví. Prohlášení uznává, že každý člen WTO má právo udělit nucenou licenci a požívá svobodu určit důvody, na základě kterých se takové licence udělují. Také uznává, že členové WTO s nedostatečnými nebo neexistujícími výrobními kapacitami ve farmaceutickém odvětví by se mohli střetnout s problémy při účinném využívání nucených licencí.Dne 30. srpna 2003 přijala Generální rada WTO rozhodnutí o provedení odstavce 6 prohlášení z Doha o dohodě TRIPS a veřejném zdraví (dále jen „rozhodnutí“). Tím, že rozhodnutí s výhradou některých podmínek upouští od některých závazků týkajících se vydávání nucených licencí vymezených v dohodě TRIPS, se zabývá potřebami členů WTO s nedostatečnou výrobní kapacitou.Vzhledem k aktivní úloze Společenství při přijímání rozhodnutí, vzhledem k závazku plně přispívat k provádění rozhodnutí, který byl přijat v rámci WTO, a vzhledem k výzvě Společenství vůči všem členům WTO, aby zajistily vytvoření podmínek pro účinné fungování režimu zavedeného rozhodnutím, je pro Společenství důležité provést rozhodnutí do právního řádu Společenství.Aby se ve všech členských státech zajistily stejné podmínky pro udělování nucených licencí na vývoz a aby se zabránilo narušení hospodářské soutěže mezi


text: hospodářskými subjekty na jednotném trhu, je třeba provést rozhodnutí jednotně. Také by se měla používat jednotná pravidla pro zamezení zpětného dovozu farmaceutických výrobků, které se vyrobí na základě tohoto nařízení, na území Společenství.Toto nařízení má být součástí širšího evropského a mezinárodního postupu zaměřeného proti problémům v oblasti veřejného zdraví, s kterými se střetávají nejméně rozvinuté země a další rozvojové země, a zejména určeného ke zlepšení přístupu k dostupným lékům.Poněvadž režim nucených licencí zavedený tímto nařízením je vypracován, aby se zabýval problémy veřejného zdraví, měl by být využíván v dobré víře. Neměl by být primárně používán pro jiné cíle, zejména cíle výlučně obchodního rázu.Výrobky vyrobené v souladu s tímto nařízením by se měly dostat k těm, kteří je potřebují, a neměly by být odkloněny od těch, pro něž se zamýšlely. Nucené licence vydané na základě tohoto nařízení by proto měly pro nabyvatele licence vymezovat jasné podmínky co se týče činností, na které se licence vztahuje, identifikace farmaceutického výrobku, který byl vyroben na základě licence, a zemí, do kterých budou tyto výrobky vyváženy.Měla by být přijata celní opatření na vnějších hranicích, jak nakládat s výrobky vyráběnými a prodávanými na vývoz na základě nucené licence, které se nějaký subjekt pokouší dovézt zpět na území Společenství.Aby nebyla podporována nadvýroba a možné přesměrování výrobků, měly by příslušné orgány přihlížet ke stávajícím nuceným licencím pro tytéž výrobky a země, jakož i k souběžným žádostem, které žadatel uvedl.Protože členské státy nemohou kvůli možnostem, které jsou dostupné vyvážejícím zemím na základě rozhodnutí, dostatečně splnit cíle akce, která se má provést, zejména zavést harmonizovaná řízení pro udělování nucených licencí, která přispějí k účinnému provádění režimu zavedeného rozhodnutím, a protože z důvodů možných dopadů na hospodářské subjekty na vnitřním trhu lze cíle snáze splnit na úrovni Společenství, je Společenství oprávněno přijímat opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality podle tohoto článku nepřekročí toto nařízení rámec nezbytný k dosažení těchto cílů,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Toto nařízení stanoví postup pro udělování nucených licencí v souvislosti s patenty a dodatkovými ochrannými osvědčeními týkajícími se výroby a prodeje farmaceutických výrobků, jestliže jsou tyto výrobky určeny pro vývoz do oprávněných členů WTO, které zasáhly problémy v oblasti veřejného zdraví.Členské státy udělí nucenou licenci komukoliv, kdo o to požádá v souladu s článkem 5, a udělí licenci za podmínek uvedených v článcích 5 až 8.Článek 2Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:„farmaceutickým výrobkem“ se rozumí jakýkoliv výrobek farmaceutického odvětví včetně léčivých přípravků definovaných čl. 1 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES[4], jakož i účinné látky a diagnostické soupravy;„držitelem práva“ se rozumí držitel jakéhokoliv patentu nebo dodatkového ochranného osvědčení, v souvislosti se kterým bylo požádáno o nucenou licenci na základě tohoto nařízení; je-li držitelů práva více, považuje se pro účely tohoto nařízení jednotné číslo za množné;„dovážejícím členem WTO“ se rozumí název člena WTO, kam se má farmaceutický výrobek vyvézt.Článek 3Orgány ve členských státech příslušnými k udělování nucených licencí na základě tohoto nařízení jsou orgány příslušné k udělování nucených licencí podle vnitrostátního patentového práva, neurčí-li předmětný členský stát


text: jinak.Členské státy oznámí Komisi příslušné orgány jmenované pro účely tohoto nařízení.Oznámení se zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 4Způsobilými dovážejícími členy WTO jsou:jakákoliv nejméně rozvinutá členská země WTO,jakýkoliv člen WTO, který oznámil Radě pro dohodu TRIPS svůj záměr využívat režim jako dovozce a oznámil, zda bude režim využívat neomezeně nebo omezeně.Nicméně člen WTO, který před WTO prohlásil, že nebude režim využívat jako dovážející člen WTO, není oprávněným dovážejícím členem WTO.Článek 5Žádost o nucenou licenci na základě tohoto nařízení je oprávněn podat kdokoliv k příslušnému orgánu v členském státě nebo v členských státech, kde se patenty nebo dodatková ochranná osvědčení uplatňují a zahrnují zamýšlené činnosti spojené s výrobou a prodejem na vývoz.Jestliže ten, kdo žádá o nucenou licenci, podává žádosti k příslušným orgánům ve více než jednom členském státě na stejný výrobek, vyznačí tuto skutečnost v každé žádosti a uvede informace o množství a předmětných dovážejících členech WTO.V žádosti podle odstavce 1 se uvádí toto:jméno žadatele nebo jednatele nebo zástupce, kterého žadatel určil, aby za něj jednal před příslušným orgánem, a příslušný kontakt;název farmaceutického výrobku nebo farmaceutických výrobků, které má žadatel v úmyslu vyrábět a prodávat na vývoz na základě nucené licence včetně jakýchkoliv doplňujících informací potřebných k zajištění přesných údajů o předmětném výrobku nebo předmětných výrobcích;identifikace patentu/ů a/nebo dodatkového/ých ochranného/ých osvědčení, v souvislosti s kterými se žádá o nucenou licenci;množství farmaceutického výrobku, které hodlá žadatel vyrobit na základě nucené licence;dovážející člen WTO nebo členové WTO;doklad o předchozím jednání s držitelem práva podle článku 7;doklad o zvláštním požadavku zmocněných zástupců dovážejícího člena WTO vůči žadateli s označením požadovaného množství výrobku.Příslušný orgán smí stanovit další formální nebo administrativní požadavky na účinné zpracování žádosti.Článek 6Příslušný orgán ověří, zda každý dovážející člen WTO uvedený v žádosti podal WTO oznámení v souladu s rozhodnutím Generální rady WTO ze dne 30. srpna 2003 o provádění odstavce 6 prohlášení z Doha o dohodě TRIPS a veřejném zdraví (dále jen „rozhodnutí“) v souvislosti s každým výrobkem uvedeným v žádosti, která:blíže určí názvy potřebného výrobku / potřebných výrobků a předpokládané množství;jestliže dovážející člen WTO není nejméně rozvinutou zemí, potvrdí zjištění dovážejícího člena WTO, že buď nemá žádné výrobní kapacity ve farmaceutickém odvětví nebo své výrobní kapacity v tomto odvětví prověřil a zjistil, že jeho kapacity, vyjma kapacity vlastněné nebo ovládané držitelem práva, nepostačují v současné době k naplnění potřeb;potvrdí, že v případě, kdy je farmaceutický výrobek patentován na území dovážejícího člena WTO, člen WTO udělil nebo hodlá udělit v souladu s článkem 31 dohody TRIPS a s rozhodnutím nucenou licenci na dovoz předmětného výrobku.Příslušný orgán ověří, zda množství výrobku uvedené v žádosti nepřekračuje množství oznámené WTO dovážejícím členem WTO / dovážejícími členy WTO a zda s přihlédnutím k ostatním nuceným licencím nařízeným ve Společenství celkové množství výrobku, které je dovážející člen WTO oprávněn vyrábět, podstatným způsobem nepřekračuje množství, které tento člen oznámil WTO.Článek 7Žadatel doloží příslušnému orgánu, že usiloval o získání oprávnění od držitele práva za přiměřených obchodních podmínek a že toto úsilí se v přiměřené lhůtě nesetkalo s úspěchem.Při vymezení přiměřené lhůty se přihlíží k tomu, zda dovážející


text: člen WTO vyhlásil stav vnitrostátní nouze nebo jiné okolnosti krajní naléhavosti.Článek 8Udělená licence není výlučná ani převoditelná. Obsahuje konkrétní podmínky vymezené v odstavcích 2 až 8, které je nabyvatel licence povinen splnit.Množství patentovaného výrobku / patentovaných výrobků podle licence nepřekročí množství potřebné ke splnění potřeb dovážejícího člena WTO nebo dovážejících členů WTO uvedených v žádosti.Licence je přísně omezena na výrobu předmětného výrobku a prodej na vývoz do člena nebo členů WTO uvedených v žádosti. Žádný výrobek na základě nucené licence nebude nabízen k prodeji nebo k uvedení na trh v jiné zemi než v členských zemích WTO uvedených v žádosti.Výrobky vyrobené na základě licence musí být zřetelně rozpoznatelné podle zvláštního označování nebo etiket jako vyrobené na základě tohoto nařízení. Výrobky jsou zvláštními obaly odlišeny od výrobků vyrobených držitelem práva. Na obalech a v příslušné dokumentaci se vyznačí, že výrobek podléhá nucené licenci podle tohoto nařízení, a uvede se název příslušného úřadu a jakékoliv identifikační číslo a zřetelně se upřesní, že výrobek je výlučně určen na vývoz a k prodeji v předmětném dovážejícím členovi / předmětných dovážejících členech WTO. Jestliže žadatel neprokáže, že takové rozlišení nelze provést nebo podstatně ovlivňuje cenu, vyžaduje se také zvláštní barevné provedení nebo zvláštní tvar vlastních výrobků.Před přepravou do dovážejícího člena nebo dovážejících členů WTO uvedených v žádosti zveřejní nabyvatel licence na internetových stránkách tyto informace:množství dodané na základě licence a členy WTO, kterým se dodává;rozlišovací znaky předmětného výrobku nebo předmětných výrobků.Příslušnému orgánu se sdělí internetová adresa.Jestliže výrobek / výrobky, na něž se vztahuje nucená licence, jsou patentovány v dovážejících členech WTO uvedených v žádosti, vyváží se výrobek / výrobky pouze tehdy, pokud tyto země vydaly nucenou licenci pro vývoz a prodej těchto výrobků.Nabyvatel licence vede úplné a přesné knihy a záznamy o celém množství vyrobeného výrobku a o všech souvisejících obchodech. Pouze pro účel kontroly, zda byly splněny podmínky licence, zejména podmínky spojené s konečným místem určení, zpřístupní nabyvatel licence tyto knihy a záznamy na požádání nezávislé osobě, na které se dohodly strany nebo která byla v ostatních případech jmenována příslušným orgánem.Nabyvatel licence se žádá, aby o vývozu výrobku předložil důkaz formou prohlášení o vývozu vystaveného příslušným celním orgánem a důkaz o dovozu nebo uvedení na trh ověřený orgánem dovážejícího člena WTO, přičemž tyto zápisy uchová alespoň tři roky. Na požádání musí být tyto důkazy předloženy příslušnému orgánu.Nabyvatel licence odpovídá za uhrazení přiměřené odměny držiteli práva podle určení příslušného orgánu, přičemž se přihlédne k ekonomické hodnotě používání, k němuž byl /i předmětný dovážející člen / předmětní dovážející členové WTO oprávněn / oprávněni na základě licence.Článek 9Příslušný orgán žádost zamítne, jestliže není splněna kterákoliv podmínka v čl. 5 odst. 3 a 4 a v článcích 6, 7 a 8. Před zamítnutím žádosti poskytne příslušný orgán žadateli příležitost k vyjádření jeho stanoviska a k nápravě situace.Článek 101. Byla-li udělena nucená licence, oznámí příslušný orgán Komisi udělení licence a konkrétní podmínky s tím související.Poskytnuté informace obsahují tyto údaje o licenci:název a adresa nabyvatele licence;předmětný výrobek nebo předmětné výrobky;dodané množství;země, kam se výrobek nebo výrobky mají vyvézt;délka platnosti licence;internetová