text: zemí s ohledem na podmínky vztahující se na osivo a sadební materiál kategorií „identifikovaný zdroj“ a „selektovaný“ záruky odpovídající zárukám stanoveným směrnicí 1999/105/ES. Z toho vyplývá, že by se pravidla pro vydávání osvědčení pro reprodukční materiál lesních dřevin kategorií „identifikovaný zdroj“ a „selektovaný“ platná v Kanadě, Norsku, ve Švýcarsku, Turecku a ve Spojených státech amerických měla považovat za rovnocenná pravidlům stanoveným směrnicí 1999/105/ES, jsou-li splněny dodatečné podmínky týkající se osiva a sadebního materiálu.(4) Pravidla výše uvedených třetích zemí však nemohou být považována za rovnocenná v případě kategorií „kvalifikovaný“ a „testovaný“, na která se systém OECD pro lesní osivo a sadbu nevztahuje. Je proto vhodné omezit oblast působnosti tohoto rozhodnutí o rovnocennosti na reprodukční materiál, který patří do kategorií „identifikovaný zdroj“ a „selektovaný“.(5) V tomto rozhodnutí by se měly uplatňovat definice stanovené směrnicí 1999/105/ES, aby byl zajištěn soulad mezi oběma akty.(6) Materiál lesních dřevin, který splňuje podmínky tohoto rozhodnutí by měl být v souladu s rostlinolékařskými podmínkami stanovenými směrnicí 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům a proti jejich rozšiřování na území Společenství[3].(7) Je vhodné, aby dodatečné podmínky pro osivo a sadební materiál týkající se kvality a druhové čistoty uvedené v tomto rozhodnutí odpovídaly požadavkům stanoveným směrnicí 1999/105/ES.(8) Aby byla zajištěna úroveň sledovatelnosti shodná s úrovní sledovatelnosti podle směrnice 1999/105/ES, je vhodné zahrnout do tohoto rozhodnutí pravidla týkající se vydávání listu o původu pro osivo a sadební materiál po vstupu na území Společenství. Tento list o původu by měl být založen na úředním osvědčení OECD o provenienci a měl by uvádět informaci, že dotyčný materiál byl dovezen na základě režimu rovnocennosti.(9) V budoucnu by měly být aktualizovány některé části příloh tohoto rozhodnutí, aby se zajistilo, že se na dovážené osivo vztahují požadavky rovnocenné všem novým předpisům, které budou případně zavedeny. Tyto změny by měly být přijaty v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[4].,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1 Oblast působnosti a definice1. Toto rozhodnutí stanoví podmínky, za nichž je reprodukční materiál lesních dřevin kategorií „identifikovaný zdroj“ a „selektovaný“ vyprodukovaný ve třetí zemi zařazené na seznam v příloze I tohoto rozhodnutí dovážen do Společenství.Použije se, pokud jsou splněny podmínky stanovené směrnicí 2000/29/ES.2. Pro účely tohoto rozhodnutí se uplatňují definice uvedené ve směrnici 1999/105/ES.Článek 2Rovnocennost1. Systémy schvalování a registrace zdroje reprodukčního materiálu a následná produkce reprodukčního materiálu z tohoto zdroje pod kontrolou orgánů uvedených v příloze I tohoto rozhodnutí nebo pod úředním dohledem těchto orgánů, uplatňované ve třetích zemích zařazených do seznamu v uvedené příloze se považují za systémy rovnocenné systémům prováděným členskými státy v souladu se směrnicí 1999/105/ES.2. Osivo a sadební materiál kategorií „identifikovaný zdroj“ a „selektovaný“ druhů uvedených na seznamu v příloze I směrnice 1999/105/ES vyprodukovaný ve třetích zemích zařazených do seznamu v příloze I tohoto rozhodnutí a úředně osvědčený orgány uvedenými v téže příloze se považuje za rovnocenný osivu a sadebnímu materiálu, které jsou v souladu se směrnicí 1999/105/ES, pokud splňují podmínky stanovené v příloze II.Článek 3List o původuVe chvíli,


text: kdy osivo a sadební materiál vstoupí na území Společenství, informuje dodavatel, který tento materiál dováží, úřední subjekt členského státu dovozu. Úřední subjekt vydá list o původu založený na úředním osvědčení OECD o provenienci dříve, než je dotčený materiál uveden na trh.List o původu uvádí, že byl dotčený materiál dovezen v rámci režimu rovnocennosti.Článek 4 Změny přílohZměny příloh, s výjimkou těch, které se týkají prvního sloupce tabulky v příloze I, se přijímají postupem podle čl. 5 odst. 2.Článek 5Výbor1. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví zřízený článkem 1 rozhodnutí Rady 66/399/EHS[5] (dále jen „výbor“).2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.Doba stanovená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.3. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 6Vstup v platnostToto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2009.Článek 7Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHA IZemě a příslušné orgányZemě (*) | Orgán odpovědný za schvalování a kontrolu produkce |1 | 2 |CA | National Forest Genetic Resource Centre (Národní lesní genetická banka) Natural Resources Canada Canadian Forest Service – Atlantic Fredericton, Net Brunswick |CH | Spolkový úřad pro životní prostředí (FOEN) Oddělení pro životní prostředí, dopravu, energetiku a komunikace (UVEK) Odbor lesnictví Spolkový úřad pro ochranu rostlin Birmensdorf |NO | Norský lesní výzkumný ústav Aas |TR | Ministerstvo lesnictví Ředitelství pro výzkum semen a šlechtění stromů Orman Bak awligi Arastima Planlama ve Koord. Dai. Bsk. Orman Genel Müdürlügü, 2N° lu Bina GAZI- ANKARA |US | National Tree Seed Laboratory (Národní laboratoř pro reprodukční materiál stromů) USDA Forest Service Purdue University West Lafayette, Indiana |(*) CA – Kanada, CH – Švýcarsko, NO – Norsko, TR – Turecko, US – Spojené státy americkéPŘÍLOHA IIA. Podmínky pro osivo vyprodukované ve třetích zemích1. Osivo musí být úředně osvědčeno jako materiál získaný ze schválených zdrojů a balení osiva musí být uzavřena v souladu s vnitrostátními pravidly pro uplatňování systému OECD pro lesní osivo a sadbu. Ke každému oddílu osiva musí být připojena úřední etiketa OECD a opatřena buď kopií úředního osvědčení OECD o provenienci nebo dokumentem dodavatele s udáním všech informací obsažených v úředním osvědčení OECD o provenienci a jména dodavatele.2. V případě semen obsahuje etiketa OECD nebo dokument dodavatele rovněž následující dodatečné údaje, které byly pokud možno zjištěny s pomocí mezinárodně uznaného postupu:a) čistota: hmotnostní podíly čistého semenného materiálu, semenného materiálu jiných druhů a neškodných nečistot připadající na produkt uváděný na trh jako oddíl osiva;b) klíčivost čistých semen nebo v případě, že klíčivost není možné nebo účelné zjistit, životaschopnost zjištěná za pomoci specifických metod;c) hmotnost tisíce čistých semen;d) počet klíčivých semen na kilogram produktu uváděného na trh jako semenný materiál nebo v případě, že počet klíčivých semen není možné nebo účelné zjistit, počet životaschopných semen na kilogram.3. Odchylně od odstavce 2 mohou být výše uvedené dodatečné údaje týkající se testování osiva pomocí mezinárodně uznávaného postupu poskytnuty dodavatelem dovážejícím osivo před prvním uvedením na trh ve Společenství.4. Aby byl semenný materiál ze sklizně probíhajícího roku rychle k dispozici, může

type: legislation

jurisdiction: EU


text: být uveden na trh dodavatelem, který jej dováží až k prvnímu kupujícímu, aniž by byly splněny všechny podmínky podle odst. 2 písm. b) a d) této přílohy. Dodržení podmínek uvedených v odst. 2 písm. b) a d) musí být v nejbližší možné době potvrzeno dodavatelem dovážejícím tento materiál.5. Na malá množství semenného materiálu, jak je definuje nařízení (ES) č. 2301/2002 ze dne 20. prosince 2002, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 1999/105/ES, pokud jde o definici malého množství semenného materiálu[6], se požadavky stanovené v odst. 2 písm. b) a d) nevztahují.6. Oddíly semen musí vykazovat druhovou čistotu nejméně 99 %. V případě úzce spřízněných druhů s výjimkou umělých kříženců se druhová čistota oddílu plodů nebo semen, pokud je nižší než 99 %, uvádí na etiketách nebo v dokumentech dodavatelů.7. Nehledě na ustanovení odstavce 1 může být osivo v přiměřeném množství získáno z neschváleného zdroje reprodukčního materiálu, je-li:a) určeno pro pokusy, vědecké účely nebo genové banky;b) semenný materiál prokazatelně určen pro jiné než lesnické účely.B. Podmínky pro sadební materiál vyprodukovaný ve třetích zemích1. Sadební materiál musí být produkován ve školce registrované orgány uvedenými v příloze I tohoto rozhodnutí nebo pod úředním dohledem těchto orgánů ve třetí zemi. Ke každému dovezenému sadebnímu materiálu musí být připojena úřední etiketa OECD a opatřena buď kopií úředního osvědčení OECD o provenienci nebo dokumentem dodavatele s udáním všech informací obsažených v úředním odsvědčení OECD o provenienci a jména dodavatele.2. Sadební materiál musí splňovat požadavky stanovené v části D přílohy VII směrnice 1999/105/ES.3. Sadební materiál, který má být dodán konečnému spotřebiteli v oblastech se středomořským klimatem, musí splňovat požadavky stanovené v části E přílohy VII směrnice 1999/105/ES.[1] Úř. věst. L 11, 15.1.2000, s. 17. Směrnice naposledy pozměněná rozhodnutím Komise 2007/527/ES (Úř. věst. L 194, 26.7.2007, s. 9).[2] Úř. věst. C 199, 14.7.1999, s. 1.[3] Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2007/41/ES (Úř. věst. L 169, 29.6.2007, s. 51).[4] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).[5] Úř. věst. L 125, 11.7.1966, s. 2289/66.[6] Úř. věst. L 348, 21.12.2002, s. 75–77.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 9.8.2021
 COM(2021) 461 final
 2021/0259(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství, pokud jde o zřízení Technického výboru pro vodní dopravu a multimodalitu
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí regionálního řídícího výboru o zřízení Technického výboru pro vodní dopravu a multimodalitu.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Smlouva o Dopravním společenství
 Evropská unie je stranou Smlouvy o Dopravním společenství (dále též „smlouva“), která se prozatímně uplatňuje od roku 2017. Smlouva má za cíl vytvořit Dopravní společenství v oblasti silniční, železniční, vnitrozemské vodní a námořní dopravy, jakož i rozvoj dopravní sítě mezi Evropskou unií a jihovýchodoevropskými stranami. Smlouva vstoupila v platnost dne 1. května 2019
 1
 .
 2.2.Regionální řídící výbor
 Regionální řídící výbor je zřízen článkem 24 smlouvy. Odpovídá za správu smlouvy a za zajištění jejího řádného provádění. Za tímto účelem vydává doporučení a přijímá rozhodnutí v případech stanovených v této smlouvě. Regionální řídící výbor zejména:
 a) připravuje práci Rady ministrů;
 b) rozhoduje o zřízení technických výborů;
 c) vydává doporučení a přijímá rozhodnutí v souladu se Smlouvou o Dopravním společenství;
 d) s ohledem na nově přijaté akty EU přijímá příslušná opatření, zejména prostřednictvím revize přílohy I Smlouvy o Dopravním společenství;
 e) po konzultaci s Radou ministrů jmenuje ředitele stálého sekretariátu;
 f) může jmenovat jednoho či více zástupců ředitele stálého sekretariátu;
 g) stanoví pravidla stálého sekretariátu;
 h) může přezkoumat a rozhodnutím nově stanovit výši příspěvků do rozpočtu;
 i) přijímá roční rozpočet Dopravního společenství;
 j) přijímá rozhodnutí, ve kterém stanoví postup plnění rozpočtu, předkládání a revize účtů a inspekce;
 k) přijímá rozhodnutí ohledně sporů předložených smluvními stranami;
 l) přijímá obecné zásady v oblasti přístupu k dokumentům, pokud jde o dokumenty v držení subjektů zřízených Smlouvou o Dopravním společenství nebo podle ní;
 m) přijímá výroční zprávy o provádění globální sítě, které předkládá Radě ministrů;
 n) pokud jde o některé akty Unie, stanoví lhůty a způsoby jejich provedení jihovýchodoevropskými smluvními stranami.
 2.3.Zamýšlený akt regionálního řídícího výboru
 Regionální řídící výbor má na svém příštím zasedání přijmout rozhodnutí o zřízení Technického výboru pro vodní dopravu a multimodalitu (dále jen „zamýšlený akt“).
 Zamýšlený akt se stane závazným pro smluvní strany v souladu s čl. 25 odst. 1 smlouvy, který stanoví: „Rozhodnutí regionálního řídícího výboru jsou pro smluvní strany závazná“.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Přijetí tohoto rozhodnutí regionálním řídícím výborem je nezbytné k řádnému provádění smlouvy při vytváření Dopravního společenství v oblasti silniční, železniční, vnitrozemské vodní a námořní dopravy, jakož i k rozvoji dopravní sítě mezi Evropskou unií a jihovýchodoevropskými stranami. Cílem Technického výboru pro vodní dopravu a multimodalitu bude řešit kritické otázky ve vodní dopravě (námořní záležitosti, vnitrozemské vodní cesty a přístavy), jakož i aspekty multimodality a podporovat jejich účinné využívání. Vzhledem k tomu, že Unie je stranou Smlouvy o Dopravním společenství, je nezbytné stanovit postoj Unie.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o


text:
fungování Evropské unie zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 2
 .
 4.1.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě
 Regionální řídící výbor je orgán zřízený smlouvou, konkrétně Smlouvou o Dopravním společenství.
 Akty, které má regionální řídící výbor přijmout, představují akty s právními účinky. V souladu s článkem 26 Smlouvy o Dopravním společenství je regionální řídící výbor oprávněn přijímat rozhodnutí o zřízení technických výborů. Tato rozhodnutí vzhledem ke své povaze a jakožto součást mezinárodního práva, jímž se regionální řídící výbor řídí, obsahují prvky, které ovlivňují právní postavení stran Smlouvy o Dopravním společenství, a tudíž i Unie. V důsledku toho musí být považována za rozhodnutí s právními účinky.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dotyčné dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě
 Zamýšlený akt je nezbytný pro řádné fungování Smlouvy o Dopravním společenství. Tato smlouva sleduje cíle a má složky v oblasti silniční, železniční a vnitrozemské vodní dopravy, což jsou druhy dopravy, na něž se vztahuje článek 91 Smlouvy o fungování EU, jakož i v oblasti námořní dopravy, na niž se vztahuje čl. 100 odst. 2 Smlouvy o fungování EU. Vzhledem ke svému horizontálnímu charakteru se zamýšlený akt vztahuje na všechny tyto prvky.
 Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí proto tvoří následující ustanovení: článek 91 a čl. 100 odst. 2 Smlouvy o fungování EU.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 91 a čl. 100 odst. 2 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
 5.Zveřejnění zamýšleného aktu
 V souladu s čl. 25 odst. 2 Smlouvy o Dopravním společenství se rozhodnutí regionálního řídícího výboru zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.
 2021/0259 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství, pokud jde o zřízení Technického výboru pro vodní dopravu a multimodalitu
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 a čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této


text:
smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Smlouva o založení Dopravního společenství byla jménem Unie schválena rozhodnutím Rady (EU) 2019/392
 3
 a vstoupila v platnost dne 1. května 2019.
 (2)Smlouvou o založení Dopravního společenství byl zřízen regionální řídící výbor, aby smlouvu spravoval a zajistil její řádné provádění. Podle článku 26 Smlouvy o založení Dopravního společenství může regionální řídící výbor přijímat rozhodnutí o zřízení technických výborů.
 (3)Technické výbory mohou v oblasti své působnosti předkládat návrhy k rozhodnutí regionálnímu řídícímu výboru. Technické výbory se skládají ze zástupců smluvních stran. Všechny členské státy EU mají možnost účastnit se v roli pozorovatele.
 (4)Regionální řídící výbor má v brzké době přijmout rozhodnutí o zřízení Technického výboru pro vodní dopravu a multimodalitu.
 (5)Zřízení Technického výboru pro vodní dopravu a multimodalitu usnadní řádné provádění smlouvy při vytváření Dopravního společenství v oblasti silniční, železniční, vnitrozemské vodní a námořní dopravy, jakož i rozvoj dopravní sítě mezi Evropskou unií a jihovýchodoevropskými stranami.
 (6)Cílem Technického výboru pro vodní dopravu a multimodalitu by mělo být řešit kritické otázky ve vodní dopravě (námořní záležitosti, vnitrozemské vodní cesty a přístavy), jakož i aspekty multimodality a podporovat jejich účinné využívání.
 (7)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v regionálním řídícím výboru, jelikož tato rozhodnutí jsou nezbytná k provádění Smlouvy o založení Dopravního společenství a budou pro Unii závazná,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být zaujat jménem Unie v regionálním řídícím výboru zřízeném Smlouvou o založení Dopravního společenství, pokud jde o zřízení Technického výboru pro vodní dopravu a multimodalitu, vychází z návrhu aktu regionálního řídícího výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Drobné změny uvedeného návrhu rozhodnutí mohou zástupci Unie v regionálním řídícím výboru odsouhlasit bez dalšího rozhodnutí Rady.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2019/392 ze dne 4. března 2019 o uzavření Smlouvy o založení Dopravního společenství jménem Evropské unie (Úř. věst. L 71, 13.3.2019, s. 1).
 (2)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (3)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2019/392 ze dne 4. března 2019 o uzavření Smlouvy o založení Dopravního společenství jménem Evropské unie (Úř. věst. L 71, 13.3.2019, s. 1).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 9.8.2021
 COM(2021) 461 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství, pokud jde o zřízení Technického výboru pro vodní dopravu a multimodalitu
 PŘÍLOHA
 NÁVRH
 ROZHODNUTÍ
 REGIONÁLNÍHO ŘÍDÍCÍHO VÝBORU DOPRAVNÍHO SPOLEČENSTVÍ č. 2021/
 ze dne ...
 o přijetí rozhodnutí o zřízení Technického výboru pro vodní dopravu a multimodalitu
 REGIONÁLNÍ ŘÍDÍCÍ VÝBOR DOPRAVNÍHO SPOLEČENSTVÍ,
 s ohledem na Smlouvu o založení Dopravního společenství, a zejména na článek 26 uvedené smlouvy,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 1.
 Přijímá se rozhodnutí o zřízení Technického výboru pro vodní dopravu a multimodalitu.
 2.
 Cílem Technického výboru pro vodní dopravu a multimodalitu je řešit kritické otázky ve vodní dopravě (námořní záležitosti, vnitrozemské vodní cesty a přístavy), jakož i aspekty multimodality a podporovat jejich účinné využívání.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52009PC0173
 Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1386/2007, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku /* KOM/2009/0173 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 16.4.2009KOM(2009) 173 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1386/2007, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAÚčelem nařízení Rady (ES) č. 1386/2007 ze dne 22. října 2007 je provést ochranná a donucovací opatření přijatá Organizací pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) do práva Společenství.Ochranná a donucovací opatření organizace NAFO jsou na každém výročním zasedání organizace NAFO podrobována přezkumu.Během výročního zasedání v roce 2008, které se konalo ve městě Vigo ve Španělsku ve dnech 22. – 26. září, a na mimořádném zasedání v květnu 2008 přijala organizace NAFO řadu změn těchto ochranných a donucovacích opatření. Byly přijaty tyto změny:- obsáhlá opatření, která se zabývají rybolovnými činnostmi při dně a navazují na rezoluci Valného shromáždění OSN 61/105;- různé podmínky pro lov krevet v oblasti upravené předpisy;- zřízení dalších uzavřených oblastí na ochranu citlivých podmořských hor;- zavedení dodatečných opatření přístavních států, na jejichž základě se účinně uzavírají evropské přístavy před vykládkami či překládkami produktů rybolovu, jejichž zákonnost nebyla ověřena státem vlajky.Tyto změny byly přijaty s podporou Společenství po konzultacích členských států, příslušného odvětví a nevládních organizací.Tyto změny jsou závazné, a tudíž by měly být provedeny do práva Společenství, a to s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu („nařízení NNN“), které se použije od 1. ledna 2010.Účelem tohoto návrhu je provést nezbytné změny v nařízení Rady (ES) č. 1386/2007.Návrh spadá pod výlučnou pravomoc Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.Právním základem tohoto návrhu je ustanovení o přezkumu obsažené v článku 70 nařízení Rady 1386/2007.Rada se žádá, aby tento návrh přijala co nejdříve.NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1386/2007, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním AtlantikuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1386/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku, a zejména na článek 70 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise[1],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení Rady (ES) č. 1386/2007 provádí některá ochranná a donucovací opatření přijatá Organizací pro rybolov v severozápadním Atlantiku (dále jen „NAFO“).(2) Na třicátém výročním zasedání v září 2008 přijala organizace NAFO řadu změn svých ochranných a donucovacích opatření. Tyto změny se týkají opatření pro rybolov při dně, uzavřených oblastí, které mají zaručit ochranu podmořských hor, požadavků na označování a dodatečných opatření přístavních států.(3) Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu („nařízení NNN“), se použije od 1. ledna 2010,PŘIJALA TOTO


text: NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1386/2007 se mění takto:1. V článku 3 se vkládají nové odstavce, které znějí:„21. „rybolovnými činnostmi při dně“ jakákoli rybolovná činnost, při níž je použito lovné zařízení, které se při běžném provádění rybolovných činností dotkne mořského dna nebo jehož kontakt s mořským dnem je pravděpodobný;22. „stávajícími oblastmi rybolovu při dně“ oblasti, v nichž byly podle údajů systému sledování plavidel a/nebo jiných georeferečních údajů během referenčního období let 1987 až 2007 alespoň po dobu 2 let prováděny rybolovné činnosti při dně;23. „novými oblastmi rybolovu při dně“ jakákoli jiná oblast než stávající oblasti rybolovu při dně, v nichž jsou prováděny rybolovné činnosti při dně.“2. V článku 6 se vkládá nový odstavec, který zní:„4. Velitelé plavidel Společenství zaznamenávají souřadnice polohy při zahájení a ukončení zkušebního vlečení sítě provedeného v souladu s odstavcem 3.“3. Článek 11 se nahrazuje tímto:„ Článek 11Zvláštní ustanovení pro lov krevet v divizi 3LLov krevet v divizi 3L se provádí v hloubkách větších než 200 metrů.“.4. Článek 12 se nahrazuje tímto:„ Článek 12Oblasti s omezením rybolovu1. Rybolovné činnosti při dně se zakazují v těchto oblastech:Oblast | Souřadnice 1 | Souřadnice 2 | Souřadnice 3 | Souřadnice 4 |Orphan Knoll | 50.00.30 s. š. 47.00.30 z. d. | 51.00.30 s. š. 45.00.30 z. d. | 51.00.30 s. š. 47.00.30 z. d. | 50.00.30 s. š. 45.00.30 z. d. |Cornerské podmořské hory | 35.00.00 s. š. 48.00.00 z. d. | 36.00.00 s. š. 48.00.00 z. d. | 36.00.00 s. š. 52.00.00 z. d. | 35.00.00 s. š. 52.00.00 z. d. |podmořské hory Nového Foundlandu | 43.29.00 s. š. 43.20.00 z. d. | 44.00.00 s. š. 43.20.00 z. d. | 44.00.00 s. š. 46.40.00 z. d. | 43.29.00 s. š. 46.40.00 z. d. |podmořské hory Nové Anglie | 35.00.00 s. š. 57.00.00 z. d. | 39.00.00 s. š. 57.00.00 z. d. | 39.00.00 s. š. 64.00.00 z. d. | 35.00.00 s. š. 64.00.00 z. d. |podmořská hora Fogo 1 | 42.31.33 s. š. 53.23.17 z. d. | 42.31.33 s. š. 52.33.37 z. d. | 41.55.48 s. š. 53.23.17 z. d. | 41.55.48 s. š. 52.33.37 z. d. |podmořská hora Fogo 2 | 41.07.22 s. š. 52.27.49 z. d. | 41.07.22 s. š. 51.38.10 z. d. | 40.31.37 s. š. 52.27.49 z. d. | 40.31.37 s. š. 51.38.10 z. d. |2. Oblast v divizi NAFO 3O vymezená spojnicí těchto souřadnic (v číselném pořadí a zpět k souřadnici 1) se uzavírá všem rybolovným činnostem při dně:Souřadnice č. | Zeměpisná šířka | Zeměpisná délka |1 | 42°53’00” s. š. | 51°00’00” z. d. |2 | 42°52’04” s. š. | 51°31’44” z. d. |3 | 43°24’13” s. š. | 51°58’12” z. d. |4 | 43°24’20” s. š. | 51°58’18” z. d. |5 | 43°39’38” s. š. | 52°13’10” z. d. |6 | 43°40’59” s. š. | 52°27’52” z. d. |7 | 43°56’19” s. š. | 52°39’48” z. d. |8 | 44°04’53” s. š. | 52°58’12” z. d. |9 | 43°18’38” s. š. | 53°06’00” z. d. |10 | 43°18’36” s. š. | 53°24’07” z.


text: d. |11 | 44°49’59” s. š. | 54°30’00” z. d. |12 | 44°29’55” s. š. | 54°30’00” z. d. |13 | 43°26’59” s. š. | 52°55’59” z. d. |14 | 42°48’00” s. š. | 51°41’06” z. d. |15 | 42°33’02” s. š. | 51°00’00” z. d. |Vkládá se nová kapitola IIa, která zní:„KAPITOLA IIaOCHRANA CITLIVÝCH MOŘSKÝCH EKOSYSTÉMŮČlánek 12aDefinice citlivých mořských ekosystémůPro účely této kapitoly se „citlivými mořskými ekosystémy“ rozumía) mořské ekosystémy, které jsou jedinečné nebo v nichž žijí vzácné druhy, jejichž ztrátu by nebylo možné napravit podobnými oblastmi či ekosystémy. Tyto ekosystémy zahrnují:i) stanoviště, v nichž žijí endemické druhy,ii) stanoviště, v nichž žijí vzácné či ohrožené druhy, které se vyskytují pouze v osamocených oblastech,iii) líhně a osamocené oblasti, v nichž dochází ke krmení, rozmnožování nebo tření;b) mořské ekosystémy, které jsou nezbytné pro přežití, fungování, tření/reprodukci či obnovu populací ryb, konkrétních vývojových stádií (např. oblasti, v nichž dochází k líhnutí či tření) nebo vzácných či ohrožených druhů mořských živočichů;c) mořské ekosystémy, které jsou vysoce vnímavé k poškození v důsledku antropogenních činností;d) mořské ekosystémy, které se vyznačují populacemi či seskupeními druhů s jednou či více z následujících vlastností:i) pomalým růstem,ii) pozdním dospíváním,iii) špatnou či nepředvídatelnou regenerací, neboiv) dlouhověkostí;e) mořské ekosystémy, které se vyznačují složitými fyzickými strukturami, které vznikají v důsledku vysokých koncentrací biotických a abiotických znaků. Ekologické procesy v těchto ekosystémech jsou zpravidla na takovýchto strukturovaných systémech vysoce závislé. Takovéto ekosystémy jsou kromě toho velice biologicky rozmanité a tato rozmanitost závisí na organismech, které utvářejí struktury.Článek 12bDefinice závažných nepříznivých dopadůPro účely této kapitoly se „závažnými nepříznivými dopady“ rozumějí dopady, které poškozují strukturu či fungování ekosystému způsobem, který:a) zhoršuje schopnost sebeobnovy postižených populací;b) snižuje dlouhodobou přirozenou produktivitu stanovišť; neboc) způsobuje po dobu delší než dočasnou závažnou ztrátu hojnosti druhů, stanovišť nebo typů společenství.Článek 12cDefinice druhů indikujících citlivý mořský ekosystémPro účely této kapitoly se „druhy indikujícími citlivý mořský ekosystém“ rozumějí trnatci, rohovitky, pole mořských sasanek z řádu červnatců, turbinatky a pole pérovníků.Článek 12dDefinice kontaktu s citlivými mořskými ekosystémyPro účely této kapitoly se „kontaktem s citlivými mořskými ekosystémy“ rozumí úlovek druhů indikujících citlivý mořský ekosystém při jednom ponoření lovného zařízení, který přesahuje 100 kg živých korálů a/nebo 1000 kg živých mořských hub.Článek 12ePosouzení rybolovu při dně1. Členské státy, jejichž plavidla hodlají provádět rybolovné činnosti při dně v oblasti upravené předpisy NAFO, provedou posouzení známých a předpokládaných dopadů těchto činností na citlivé mořské ekosystémy. Členské státy povolí rybolovné činnosti při dně pouze tehdy, pokud je z posouzení zřejmé, že je nepravděpodobné, že by tyto činnosti měly závažný nepříznivý dopad na citlivé mořské ekosystémy.2. Pro účely provádění posouzení uvedeného v odstavci 1 se členské státy opírají o osvědčené dostupné vědecké a technické informace o umístění citlivých mořských ekosystémů v oblastech, v nichž jejich rybářská plavidla hodlají provádět rybolov. Tyto informace obsahují vědecké údaje, jsou-li takovéto údaje k dispozici, na jejichž základě může být odhadnuta pravděpodobnost výskytu těchto ekosystémů.3. Hodnocení rizika závažných nepříznivých dopadů na citlivé mořské ekosystémy, které je prováděno v rámci posouzení podle odstavce 1, podle potřeby zohlední odlišné podmínky, které převládají v nových a stávajících


text: oblastech rybolovu při dně.4. Členské státy předkládají posouzení podle odstavce 1 Komisi co nejdříve, avšak nejpozději do 1. května každého roku. Součástí posouzení je popis zmírňujících opatření, která mají zabránit závažným nepříznivým dopadům na citlivé mořské ekosystémy. Komise tyto údaje bezodkladně předá sekretariátu organizace NAFO.Článek 12fRybolovné činnosti při dně v nových oblastech rybolovu při dně1. Všechny rybolovné činnosti v nových oblastech rybolovu při dně či za použití lovného zařízení pro lov při dně, jež nebylo předtím v příslušné oblasti použito, se považují za průzkumný rybolov a provádějí se v souladu s protokolem o průzkumném rybolovu při dně uvedeným v odstavci 2.2. Členské státy, jejichž plavidla hodlají provádět rybolovné činnosti v nových oblastech rybolovu při dně či za použití lovného zařízení pro lov při dně, jež nebylo předtím v příslušné oblasti použito, vypracují protokol o průzkumném rybolovu za použití šablon stanovených v příloze XVI.3. Protokol o průzkumném rybolovu obsahuje tyto informace:a) plán odlovu, který vymezuje cílové druhy, data a oblasti. Jsou zvážena omezení týkající se oblasti a intenzity rybolovu, aby bylo zaručeno, že je rybolov prováděn postupně v omezené zeměpisné oblasti;b) plán zmírnění dopadů včetně opatření, která mají zabránit závažným nepříznivým dopadům na citlivé mořské ekosystémy, ke kontaktu s nimiž může při rybolovu dojít;c) plán sledování úlovků, který zahrnuje zaznamenávání a vykazování všech ulovených druhů, 100% satelitní sledování a 100% účast pozorovatelů. Vykazování a záznamy musí být dostatečně podrobné, aby bylo možné v případě potřeby danou činnost posoudit;d) plán shromažďování údajů pro usnadnění identifikace citlivých mořských ekosystémů a ohrožených mořských druhů v oblasti, v níž je prováděn rybolov.4 Členské státy zaručí, že jsou průzkumné rybolovné činnosti při dně podrobeny postupu posouzení, který je stanoven v článku 12e.5. Členské státy předkládají protokol o průzkumném rybolovu uvedený v odstavci 2 a posouzení uvedené v odstavci 3 Komisi a ta je následně předá sekretariátu organizace NAFO. Členské státy zaručí, že průzkumné rybolovné činnosti nejsou povoleny dříve, než sekretariát organizace NAFO tyto informace obdrží.Článek 12gNepředpokládaný kontakt s citlivými mořskými ekosystémy ve stávajících oblastech rybolovu při dně1. Pokud se během rybolovných operací dostane plavidlo, které provádí rybolovné činnosti ve stávajících oblastech rybolovu při dně, do kontaktu s druhy, které indikují citlivé mořské ekosystémy, velitel plavidla určí množství ulovených druhů indikujících citlivé mořské ekosystémy.2. Pokud množství druhů indikujících citlivé mořské ekosystémy, které bylo uloveno během rybolovné operace, např. při vlečení vlečné sítě či ponoření tenatových sítí na chytání ryb za žábry či dlouhé lovné šňůry, přesahuje prahovou hodnotu definovanou v článku 12d, použijí se ustanovení odstavců 3 a 4 tohoto článku.3. Velitel plavidla podá zprávu o události členskému státu vlajky a ten dané informace prostřednictvím Komise neprodleně předá výkonnému sekretariátu. Komise neprodleně upozorní ostatní členské státy, jejichž plavidla operují v dané oblasti. Příslušné členské státy neprodleně upozorní všechna rybářská plavidla plující v dané oblasti pod jejich vlajkou.4. Velitel plavidla zastaví rybolov a přesune se nejméně dvě námořní míle od místa, v němž bylo ukončeno vlečení/ponoření sítě, a to směrem, v němž je nejméně pravděpodobné, že dojde k dalším kontaktům. Velitel jedná na základě co nejdůkladnějšího úsudku, který


text: vychází z dostupných zdrojů informací.Článek 12hNepředpokládaný kontakt s citlivými mořskými ekosystémy v nových oblastech rybolovu při dně1. Pokud se během rybolovných operací dostane plavidlo, které provádí rybolovné činnosti v nových oblastech rybolovu při dně, do kontaktu s druhy, které indikují citlivé mořské ekosystémy, velitel plavidla určí množství ulovených druhů indikujících citlivé mořské ekosystémy. Nasazení pozorovatelé určí korály, mořské houby a další organismy až po nejnižší taxonomickou úroveň.2. Pokud množství těchto druhů, které bylo uloveno během jednoho ponoření lovného zařízení, např. při vlečení vlečné sítě či ponoření tenatových sítí na chytání ryb za žábry či dlouhé lovné šňůry, přesahuje prahovou hodnotu definovanou v článku 12a, použijí se ustanovení odstavců 3, 4 a 5 tohoto článku.3. Velitel plavidla podá zprávu o události členskému státu vlajky a ten dané informace prostřednictvím Komise neprodleně předá výkonnému sekretariátu. Komise neprodleně upozorní ostatní členské státy, jejichž plavidla operují v dané oblasti. Příslušné členské státy neprodleně upozorní všechna rybářská plavidla plující v dané oblasti pod jejich vlajkou.4. Uplatní se dočasné uzavření oblasti o poloměru dvou mil kolem místa kontaktu oznámeného plavidlem, které pluje pod vlajkou smluvní strany NAFO. Vykázaná poloha je poloha udaná plavidlem, přičemž jde buď o polohu při ukončení vlečení/ponoření sítě, nebo jinou polohu, která je podle důkazů nejblíže k přesnému místu, v němž došlo ke kontaktu. Toto dočasné uzavření se uplatní, dokud sekretariát organizace NAFO neoznámí, že lze danou oblast znovu otevřít.5. Plavidlo zastaví rybolov a přesune se nejméně dvě námořní míle od místa, v němž bylo ukončeno vlečení/ponoření sítě, a to směrem, v němž je nejméně pravděpodobné, že dojde k dalším kontaktům. Velitel jedná na základě co nejdůkladnějšího úsudku, který vychází z dostupných zdrojů informací.“5. Ustanovení čl. 20 odst. 2 se nahrazuje tímto:„2. Veškeré krevety ulovené v divizích 3L a 3M a veškerý platýs černý ulovený v podoblasti 2 a v divizích 3K, 3L, 3M, 3N a 3O se označí jako odlovené v těchto oblastech.“6. V článku 47 se vkládá nové písmeno, které zní:„g) na žádost poskytnou inspektorovi souřadnice polohy při zahájení a ukončení zkušebního vlečení sítě provedeného v souladu s čl. 6 odst. 4.“7. Vkládá se nová kapitola Va, která zní:„KAPITOLA VaStátní přístavní inspekce plavidel, která plují pod vlajkou jiné smluvní stranyČlánek 63aOblast působnosti1. Tato kapitola se vztahuje na první vykládky či překládky ryb ulovených v oblasti upravené předpisy NAFO či produktů rybolovu z těchto ryb, které v přístavech členských států provádějí rybářská plavidla plující pod vlajkou jiné smluvní strany NAFO.2. Tato kapitola se použije, aniž je dotčeno nařízení (EHS) č. 2847/93 a (ES) č. 1005/2008.Článek 63bUrčené přístavyČlenské státy určí přístavy, do nichž lze povolit vstup rybářským plavidlům za účelem vykládky či překládky. Členské státy oznámí své určené přístavy Komisi a ta seznam těchto přístavů předá sekretariátu organizace NAFO. Jakékoli následné změny tohoto seznamu se oznámí sekretariátu organizace NAFO nejpozději patnáct dnů předtím, než nabudou účinku.Článek 63cPříslušný orgán1. Členské státy určí příslušný orgán, který bude sloužit jako kontaktní místo pro účely přijímání oznámení v souladu s článkem 63d a přijímání potvrzení a vydávání oprávnění v souladu s článkem 63e.2. Členské státy sdělí


text: Komisi název příslušného orgánu a jeho kontaktní údaje. Komise tyto informace předá sekretariátu organizace NAFO.Článek 63dPředběžné oznámení o vplutí do přístavu1. Odchylně od čl. 28e odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 musejí velitelé nebo zástupci velitelů rybářských plavidel uvedených v článku 64, kteří mají v úmyslu vplout do přístavu za účelem vykládky nebo překládky, oznámit příslušnému orgánu členského státu přístavu uvedenému v článku 63c alespoň tři pracovní dny předem předpokládaný čas příjezdu.2. Členský stát však může určit jinou lhůtu pro předběžné oznámení, a to mimo jiné s ohledem na vzdálenost mezi lovišti a svým přístavem. Členské státy informují o uvedené lhůtě pro předběžné oznámení Komisi nebo subjekt, který Komise určí. Komise tyto informace předá sekretariátu organizace NAFO.3. K předběžnému oznámení jsou přiloženy následující formuláře s řádně vyplněnou částí A:a) formulář státní přístavní inspekce PSC 1 uvedený v části A přílohy XV v případě, že plavidlo hodlá vykládat či překládat vlastní úlovek;b) formulář státní přístavní inspekce PSC 2 uvedený v části B přílohy XV v případě, že plavidlo hodlá vykládat či překládat úlovek, který převzalo při překládce. Pro každé předávající plavidlo se použije samostatný formulář;c) formuláře PSC 1 a PSC 2 v případě, že plavidlo hodlá vykládat či překládat jak vlastní úlovek, tak úlovek, který převzalo při překládce.4. Velitelé nebo jejich zástupci mohou předběžné oznámení zrušit tím, že příslušné orgány přístavu, který chtějí použít, uvědomí alespoň 24 hodin před oznámeným předpokládaným časem příjezdu do přístavu. Členský stát však může určit jinou lhůtu pro oznámení. K oznámení se přiloží kopie původního formuláře PSC 1 nebo PSC 2 se slovem „zrušeno“ uvedeným napříč formulářem.5. Příslušný orgán členského státu přístavu neprodleně předá kopii předběžného oznámení uvedeného v odstavcích 3 a 4 smluvní straně státu vlajky rybářského plavidla, které hodlá provádět vykládku/překládku, a v případě, že plavidlo provádělo překládky, smluvní straně státu vlajky předávajících plavidel.6. Kopie formuláře se rovněž zašle Komisi nebo subjektu, který Komise určí, a ty ji neprodleně předají sekretariátu organizace NAFO.Článek 63eOprávnění k vykládce nebo překládce1. Překládka nebo vykládka může začít až poté, co příslušný orgán členského státu přístavu vydá oprávnění. Takovéto oprávnění lze udělit pouze poté, co stát vlajky vrátil kopii formuláře PSC1 a/nebo formuláře PSC2, která mu byla zaslána v souladu s čl. 63d odst. 5, s řádně vyplněnou částí B, v níž potvrzuje, že:a) rybářské plavidlo, které vykázalo úlovek ryb, mělo pro vykázané druhy dostatečnou kvótu;b) vykázané množství ryb na palubě bylo řádně ohlášeno podle jednotlivých druhů a zohledněno při výpočtu jakéhokoli použitelného omezení odlovu nebo intenzity rybolovu;c) rybářské plavidlo, které vykázalo úlovek ryb, mělo oprávnění k rybolovu ve vykázaných oblastech; ad) přítomnost plavidla v oblasti, v níž podle hlášení ulovilo daný úlovek, byla ověřena pomocí údajů ze systému sledování plavidel.2. Odchylně od odstavce 1 může příslušný orgán členského státu přístavu povolit celou vykládku nebo její část bez vydání potvrzení podle odstavce 1. V takových případech jsou však dotčené ryby uskladněny pod dohledem příslušného orgánu. Ryby mohou být uvolněny za účelem prodeje, převzetí nebo dopravy pouze tehdy, bylo-li obdrženo potvrzení uvedené v odstavci 1 a bylo-li toto potvrzení


text: zkontrolováno příslušnými orgány. Pokud není potvrzení obdrženo do čtrnácti dnů od vykládky, může příslušný orgán členského státu přístavu ryby zabavit a naložit s nimi v souladu s vnitrostátními pravidly.3. Příslušný orgán členského státu přístavu neprodleně oznámí veliteli plavidla své rozhodnutí, zda vykládku nebo překládku povolí, či nikoli, a to zasláním kopie formuláře PSC1 a/nebo formuláře PSC2 s řádně vyplněnou částí C. Tato kopie se rovněž neprodleně zašle Komisi nebo subjektu, který Komise určí, a ty zašlou tyto informace sekretariátu organizace NAFO.Článek 63fInspekce1. Neobsahuje-li plán obnovy jiný požadavek, podrobí členský stát přístavu každý vykazovaný rok inspekci alespoň 15 % takovýchto vykládek či překládek.2. Inspekce jsou prováděny oprávněnými vnitrostátními inspektory, kteří před zahájením inspekce předloží veliteli plavidla pověřovací listiny.3. Členský stát přístavu může přizvat inspektory jiných smluvních stran, aby doprovázeli jeho vlastní inspektory a pozorovali inspekce vykládek či překládek spadajících do oblasti působnosti této kapitoly.4. Inspekce spočívají ve sledování celého vyloženého či přeloženého nákladu v daném přístavu a vnitrostátní inspektoři přinejmenším:a) provedou ve srovnání s množstvím všech vyložených či přeložených druhů křížovou kontrolu:i) množství jednotlivých druhů zaznamenaných v lodním deníku,ii) úlovků a zpráv o činnosti, aiii) všech informací o úlovcích uvedených v předběžném oznámení (PSC 1 nebo PSC 2);b) ověří a zaznamenají množství jednotlivých druhů v úlovku, která zůstala na palubě po dokončení vykládky či překládky;c) ověří veškeré informace získané při inspekcích na moři;d) zkontrolují všechny sítě na palubě a zaznamenají údaje o měření velikostí ok;e) zkontrolují, zda velikost ryb vyhovuje požadavkům na minimální velikost.5. Vnitrostátní inspektoři vynaloží veškeré úsilí, aby rybářské plavidlo zbytečně nezdržovali, a zajistí, aby plavidlo bylo vystaveno minimálním zásahům a nepříjemnostem a aby nedošlo ke zbytečnému snížení jakosti ryb.6. Velitel rybářského plavidla:a) spolupracuje a pomáhá při inspekci rybářského plavidla vedené v souladu s těmito postupy a nebrání inspektorům státu přístavu při plnění jejich úkolů, nesnaží se je zastrašit ani jim nečiní potíže při výkonu jejich funkce;b) umožní přístup k plochám, palubám, prostorům, úlovkům, sítím nebo ostatnímu lovnému zařízení či vybavení a poskytne veškeré patřičné informace, o které inspektoři státu přístavu požádají, včetně kopií všech příslušných dokladů.Článek 63gZávažná porušení předpisů1. Tato porušení předpisů jsou považována za závažná:a) bránění inspektorům v plnění jejich povinností;b) vykládka či překládka v přístavu, který není určený;c) nedodržení ustanovení týkajících se předběžného oznámení příjezdu;d) překládka či vykládka bez oprávnění uděleného členským státem přístavu.2. Každý členský stát přístavu přijme donucovací opatření vůči rybářskému plavidlu, u něhož bylo v souladu s vnitrostátními právními předpisy tohoto státu zjištěno, že se dopustilo závažného porušení předpisů podle odstavce 1. Tato opatření mohou zejména v závislosti na závažnosti přestupku a v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátních právních předpisů zahrnovat:a) ukládání pokut;b) zabavení nezákonného lovného zařízení a úlovků;c) zajišťovací zabavení plavidla.Článek 63hZprávy o inspekcích1. Každá inspekce je zdokumentována vyplněním formuláře zprávy o inspekci uvedeného v příloze XII.2. Velitel může vznést ke zprávě o inspekci připomínky a zpráva je na konci inspekce podepsána inspektorem a velitelem. Kopie zprávy o inspekci je předána veliteli rybářského plavidla.3. Kopie každé zprávy o inspekci je neprodleně zaslána státu vlajky rybářského plavidla, které bylo podrobeno inspekci, a státu


text: vlajky předávajícího plavidla, pokud plavidlo provádělo překládky. Kopie se rovněž neprodleně zašle Komisi nebo subjektu, který Komise určí, a ty zašlou tyto informace sekretariátu organizace NAFO. Originál nebo ověřená kopie každé zprávy o inspekci jsou na žádost předány státu vlajky plavidla, které bylo podrobeno inspekci.“8. Článek 68 se nahrazuje novými články 68 a 68a, které znějí:„ Článek 68Vplutí do přístavu1. Aniž je dotčeno nařízení (EHS) č. 2847/93, nařízení (ES) č. 1093/94 a nařízení (ES) č. 1005/2008, členské státy zaručí, že velitelé plavidel nesmluvní strany mohou vplout pouze do přístavu určeného v souladu s článkem 63b. Velitel, který hodlá vplout do určeného přístavu, v souladu s ustanoveními článku 63d uvědomí příslušný orgán členského státu přístavu. Členský stát přístavu tyto informace neprodleně předá státu vlajky plavidla a Komisi nebo subjektu, který Komise určí, a ty předají tyto informace sekretariátu organizace NAFO.2. Ustanovení článků 63d a 63e se použijí obdobně. Členský stát přístavu zakáže vstup do svých přístavů plavidlům, která nezaslala požadované předběžné oznámení o vplutí do přístavu uvedené v odstavci 1 a o nichž nebylo od státu vlajky obdrženo potvrzení uvedené v čl. 63e odst. 1.3. Členský stát, který odepře vykládku nebo překládku, informuje o tomto rozhodnutí velitele dotčeného plavidla.Článek 68aInspekce v přístavu1. Členský stát zaručí, že příslušné orgány podrobí každé plavidlo nesmluvní strany, které vpluje do některého z jeho přístavů, inspekci. Dokud není tato inspekce provedena, nesmí plavidlo provádět vykládku ani překládku ryb. Takovéto inspekce se vztahují na doklady plavidla, lodní deníky, lovná zařízení, úlovek na palubě a na jakékoli další otázky týkající se činnosti plavidla v oblasti upravené předpisy NAFO.2. Jestliže po dokončení inspekce příslušné orgány shledají, že plavidlo země, která není smluvní stranou, má na palubě populace nebo skupiny populací upravené předpisy NAFO nebo uvedené v příloze II tohoto nařízení, dotčený členský stát zakáže vykládku a/nebo překládku úlovků z tohoto plavidla.3. Tento zákaz se však nepoužije, pokud velitel plavidla, na němž byla provedena inspekce, nebo jeho zástupce ke spokojenosti příslušných orgánů dotčeného členského státu prokáže, že:a) druhy na palubě byly uloveny mimo oblast upravenou předpisy NAFO nebob) druhy na palubě uvedené v příloze II byly uloveny v souladu s ochrannými a donucovacími opatřeními NAFO.4. Členský stát, který odepře vykládku nebo překládku, informuje o tomto rozhodnutí velitele dotčeného plavidla.5. Inspekce je zdokumentována přinejmenším vyplněním formuláře zprávy o inspekci uvedeného v příloze XII.6. Informace o výsledcích všech inspekcí plavidel nesmluvních stran, které byly provedeny v přístavech členských států, a o následných opatřeních jsou neprodleně předány státu vlajky plavidla a Komisi nebo subjektu, který Komise určí, a ty tyto informace neprodleně předají sekretariátu organizace NAFO.“9. V příloze V se zrušuje bod 3.10. V příloze XII se bod A nahrazuje zněním přílohy I tohoto nařízení.11. Znění přílohy II tohoto nařízení se doplňuje jako příloha XV.12. Znění přílohy III tohoto nařízení se doplňuje jako příloha XVI.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHA IA. FORMULÁŘ „ZPRÁVY O PŘÍSTAVNÍ INSPEKCI“A. ÚDAJE


text: O INSPEKCI. Použijte černý inkoust. |Vykládka | Ano | Ne | Překládka | Ano | Ne |Stát přístavu | Přístav vykládky či překládky |Název plavidla | Stát vlajky | Číslo IMO[2] | Mezinárodní rádiová volací značka |Zahájení vykládky/překládky | Datum | Čas |Ukončení vykládky/překládky | Datum | Čas |B. PODROBNÉ ÚDAJE O INSPEKCI |Název předávajícího plavidla[3] | Číslo IMO1 | Rádiová volací značka | Stát vlajky |B 1. ÚLOVEK ZAZNAMENANÝ V LODNÍM DENÍKU |Druh[4] Oblast odlovu Vykázaná živá hmotnost (kg) Použitý vyrovnávací koeficient |B 2. VYLOžENÉ čI PřELOžENÉ RYBY |Název skladovacího prostoru, název příslušných orgánů, lhůta pro přijetí potvrzení, odkaz na článek 23.2 NEAFC / článek 45.6 NAFO. |B 4. RYBY UCHOVÁVANÉ NA PALUBě |1.1.1. C. INSPEKCE LOVNÉHO ZAŘÍZENÍ V PŘÍSTAVU (pouze pro NAFO) |C1. Obecné údaje |Počet lovných zařízení podrobených inspekci | Datum inspekce lovných zařízení |Bylo plavidlu zasláno předvolání? | Ano | Ne | Jestliže ano, vyplňte celý formulář „ověření inspekce v přístavu“. Jestliže ne, vyplňte formulář s výjimkou údajů o pečeti NAFO. |1.1.2. C2. Údaje o vlečných sítích s rozpěrnými deskami |Číslo pečeti NAFO | Je pečeť nepoškozená? | Ano | Ne |Typ lovného zařízení |Přídavná zařízení |Rozteč mřížek (mm) |Druh ok |Průměrná velikost ok (mm) |Část vlečné sítě |Křídla |Hlavní část |Prodlužovací dílec |Kapsa |D. PŘIPOMÍNKY VELITELE |Já, ...........................................................................................níže podepsaný velitel plavidla ............................................................................., tímto prohlašuji, že mi k tomuto dni byl doručen opis této zprávy. Můj podpis nepředstavuje souhlas s jakoukoliv součásti obsahu této zprávy, s výjimkou případných vlastních připomínek. Podpis: ______________________________________ Datum: ____________ |E. PORUŠENÍ PŘEDPISŮ A NÁSLEDNÁ OPATŘENÍ |E.1 Inspekce na moři |Porušení předpisů vyplývající z inspekcí provedených v oblasti upravené předpisy NAFO |Strana provádějící inspekci | Datum inspekce | Divize | Odkaz na porušená ochranná a donucovací opatření NAFO |E.2 Výsledky inspekce v přístavu týkající se porušení předpisů |( a ) - Potvrzení porušení zjištěných při inspekci na moři |Odkaz na porušená ochranná a donucovací opatření NAFO | Odkaz na porušená vnitrostátní opatření |( b ) - Porušení zjištěná při inspekci na moři, která nebylo možno potvrdit při inspekci v přístavu. |Poznámky: |( c ) - Další porušení zjištěná při inspekci v přístavu |Odkaz na porušená ochranná a donucovací opatření NAFO | Odkaz na porušená vnitrostátní opatření |Připomínky : |F. DISTRIBUCE |Opis státu vlajky | Opis sekretariátu NEAFC | Opis výkonnému sekretariátu NAFO |PŘÍLOHA II„PŘÍLOHA XV FORMULÁŘ OZNÁMENÍ O STÁTNÍ PŘÍSTAVNÍ INSPEKCIA – PSC 1FORMULÁŘ STÁTNÍ PŘÍSTAVNÍ INSPEKCE – PSC 1 |ČÁST A: Vyplní velitel plavidla. Použijte černý inkoust. |Název plavidla | Číslo IMO:1 | Rádiová volací značka: | Stát vlajky: |E-mailová adresa: | Telefonní číslo: | Faxové číslo: | Číslo Inmarsat: |Přístav vykládky či překládky |Předpokládaný čas příjezdu: | Datum: | Čas UTC: |Celkový úlovek na palubě – všechny oblasti | Úlovek, který má být vyložen2 |Druh3 | Produkt4 | Oblast odlovu | Vyrovnávací koeficient | Hmotnost produktů (kg) | Hmotnost produktů (kg) |Oblast úmluvy NEAFC (podoblasti a divize ICES) | Oblast upravená předpisy NAFO (subdivize) | Ostatní oblasti |ČÁST B: Pouze pro úřední použití – vyplní stát vlajky |Stát vlajky plavidla


text: musí na následující otázky odpovědět zaškrtnutím odpovědi „Ano“ nebo „Ne“. | Oblast úmluvy NEAFC | Oblast upravená předpisy NAFO |Ano | Ne | Ano | Ne |a) Rybářské plavidlo, které vykázalo úlovek ryb, mělo pro vykázané druhy dostatečnou kvótu. |b) Množství na palubě byla řádně ohlášena a zohledněna při výpočtu jakéhokoli použitelného omezení odlovu nebo intenzity rybolovu. |c) Rybářské plavidlo vykazující úlovek ryb mělo oprávnění k rybolovu ve vykázané oblasti. |d) Přítomnost rybářského plavidla ve vykázané oblasti odlovu byla ověřena podle údajů ze systému sledování plavidel. |Potvrzení od státu vlajky: Podle svého nejlepšího vědomí a svědomí potvrzuji, že výše uvedené informace jsou úplné, pravdivé a správné. |Jméno a funkce: | Datum: |Podpis: | Úřední razítko: |ČÁST C: Pouze pro úřední použití – vyplní stát přístavu |Název státu přístavu: |Oprávnění: | Ano: | Ne: | Datum: |Podpis: | Úřední razítko: |1. Rybářská plavidla, jimž nebylo číslo IMO přiděleno, uvedou své vnější registrační číslo. |2. Je-li to nutné, použije se dodatečný formulář či formuláře. | 3. Kódy druhů podle FAO – příloha V NEAFC - příloha II NAFO | 4. Úpravy produktů – dodatek 1 k příloze IV NEAFC – příloha XX (C) NAFO |B – PSC 2FORMULÁŘ STÁTNÍ PŘÍSTAVNÍ INSPEKCE – PSC 2 |ČÁST A: Vyplní velitel plavidla. Pro každé předávající plavidlo se vyplní samostatný formulář. Použijte černý inkoust. |Název plavidla | Číslo IMO:1 | Rádiová volací značka: | Stát vlajky: |E-mailová adresa: | Telefonní číslo: | Faxové číslo: | Číslo Inmarsat: |Přístav vykládky či překládky |Předpokládaný čas příjezdu: | Datum: | Čas UTC: |Informace o úlovku týkající se předávajícího plavidla*Pro každé předávající plavidlo se vyplní samostatný formulář* |Název plavidla | Číslo IMO1 | Rádiová volací značka: | Stát vlajky |Celkový úlovek na palubě – všechny oblasti | Úlovek, který má být vyložen2 |Druh3 | Produkt4 | Oblast odlovu | Vyrovnávací koeficient | Hmotnost produktů (kg) | Hmotnost produktů (kg) |Oblast úmluvy NEAFC (podoblasti a divize ICES) | Oblast upravená předpisy NAFO (subdivize) | Ostatní oblasti |ČÁST B: Pouze pro úřední použití – vyplní stát vlajky |Stát vlajky plavidla musí na následující otázky odpovědět zaškrtnutím odpovědi „Ano“ nebo „Ne“. | Oblast úmluvy NEAFC | Oblast upravená předpisy NAFO |Ano | Ne | Ano | Ne |a) Rybářské plavidlo, které vykázalo úlovek ryb, mělo pro vykázané druhy dostatečnou kvótu. |b) Množství na palubě byla řádně ohlášena a zohledněna při výpočtu jakéhokoli použitelného omezení odlovu nebo intenzity rybolovu. |c) Rybářské plavidlo vykazující úlovek ryb mělo oprávnění k rybolovu ve vykázané oblasti. |d) Přítomnost rybářského plavidla ve vykázané oblasti odlovu byla ověřena podle údajů ze systému sledování plavidel. |Potvrzení od státu vlajky: Podle svého nejlepšího vědomí a svědomí potvrzuji, že výše uvedené informace jsou úplné, pravdivé a správné. |Jméno a funkce: | Datum: |Podpis: | Úřední razítko: |ČÁST: C Pouze pro úřední použití – vyplní stát přístavu |Název státu přístavu: |Oprávnění: | Ano: | Ne: | Datum: |Podpis: | Úřední razítko: |1. Rybářská plavidla, jimž nebylo číslo IMO přiděleno, uvedou své vnější registrační číslo. |2. Je-li to nutné, použije se dodatečný formulář či formuláře.


text: | 3. Kódy druhů podle FAO – příloha V NEAFC - příloha II NAFO | 4. Úpravy produktů – dodatek 1 k příloze IV NEAFC – příloha XX (C) NAFO |“ PŘÍLOHA III„PŘÍLOHA XVI ŠABLONY PRO PROTOKOL O PRŮZKUMNÉM RYBOLOVU V NOVÝCH OBLASTECH RYBOLOVU, V NICHŽ SE LOVNÉ ZAŘÍZENÍ PRAVDĚPODOBNĚ DOTKNE MOŘSKÉHO DNAI. ČLENSKÝ STÁT PŘEDKLÁDÁ OZNÁMENÍ O ZÁMĚRU PROVÁDĚT PRŮZKUMNÝ RYBOLOV PROSTŘEDNICTVÍM KOMISE SEKRETARIÁTU NAFOPLÁN ODLOVU | PLÁN ZMÍRNĚNÍ DOPADŮ | SLEDOVÁNÍ ÚLOVKŮ | SHROMAŽĎOVÁNÍ ÚDAJŮ |CÍLOVÉ DRUHY | OPATŘENÍ, KTERÁ MAJÍ ZABRÁNIT ZÁVAŽNÝM NEPŘÍZNIVÝM DOPADŮM NA CITLIVÉ MOŘSKÉ EKOSYSTÉMY | URČENÍ A ZAZNAMENÁNÍ VŠECH DRUHŮ ULOŽENÝCH NA PALUBĚ AŽ PO NEJNIŽŠÍ TAXONOMICKOU ÚROVEŇ | ÚDAJE BUDOU SHROMÁŽDĚNY A VYKÁZÁNY VE STANDARDNÍM FORMÁTU |DATA RYBOLOVU | 100% SATELITNÍ SLEDOVÁNÍ |POPIS OBLASTI, V NÍŽ MÁ BÝT RYBOLOV PROVÁDĚN | 100% ÚČAST POZOROVATELŮ |PŘEDPOKLÁDANÁ INTENZITA |TYP(Y) POUŽITÝCH LOVNÝCH ZAŘÍZENÍ PRO LOV PŘI DNĚ |II. ČLENSKÝ STÁT PŘEDKLÁDÁ ZPRÁVU O VÝJEZDU PROSTŘEDNICTVÍM KOMISE SEKRETARIÁTU NAFOPŘEDBĚŽNÉ OZNÁMENÍ O ZÁMĚRU PROVÁDĚT PRŮZKUMNÝ RYBOLOV[9]NÁZEV PLAVIDLA:STÁT VLAJKY PLAVIDLA:PŘEDPOKLÁDANÁ POLOHA (POLOHY) PRŮZKUMNÝCH RYBOLOVNÝCH ČINNOSTÍ (UVEĎTE ZEMĚPISNOU ŠÍŘKU/DÉLKU):PŘEDPOKLÁDANÁ DATA PRŮZKUMNÝCH RYBOLOVNÝCH ČINNOSTÍ:BYL V PŘILEHLÝCH OBLASTECH DŘÍVE PROVÁDĚN RYBOLOV (POKUD ANO, UVEĎTE ZDROJ INFORMACÍ):PŘEDPOKLÁDANÉ HLOUBKY , JICHŽ BUDE DOSAŽENO PŘI PRŮZKUMNÝCH RYBOLOVNÝCH ČINNOSTECH:EXISTUJÍ PRO DANOU OBLAST MAPY STANOVIŠŤ (POKUD ANO, UVEĎTE ZDROJ INFORMACÍ):JSOU K DISPOZICI TAXONOMICKÉ KLÍČE URČUJÍCÍ POTENCIÁLNĚ ZRANITELNÉ DRUHY (POKUD ANO, UVEĎTE ZDROJ INFORMACÍ):ZNÁMÉ CITLIVÉ MOŘSKÉ EKOSYSTÉMY[10] V MÍSTĚ (MÍSTECH), KDE MÁ BÝT PROVÁDĚN RYBOLOV:ZMÍRŇUJÍCÍ OPATŘENÍ , KTERÁ MAJÍ ZABRÁNIT ZÁVAŽNÝM NEPŘÍZNIVÝM DOPADŮM NA CITLIVÉ MOŘSKÉ EKOSYSTÉMY, DOJDE-LI KE KONTAKTU S TAKOVÝMITO EKOSYSTÉMY:EXISTUJÍ PRO DANOU OBLAST PRŮZKUMNÉHO RYBOLOVU HLOUBKOVÉ MAPY (POKUD ANO, UVEĎTE ZDROJ(E) INFORMACÍ):JSOU K DISPOZICI VĚDECKÉ INFORMACE O RYBOLOVU V OBLASTI PRŮZKUMNÉHO RYBOLOVU (POKUD ANO, UVEĎTE ZDROJ(E) INFORMACÍ):HLEDANÉ CÍLOVÉ DRUHY :JAKÝ TYP (JAKÉ TYPY) LOVNÉHO ZAŘÍZENÍ SE NAVRHUJE POUŽÍT (UPŘESNĚTE) V JAKÝCH OBLASTECH (UVEĎTE ZEMĚPISNOU ŠÍŘKU/DÉLKU):III. ZPRÁVA ČLENSKÉHO STÁTU O VÝJEZDU ZA ÚČELEM PRŮZKUMNÉHO RYBOLOVU [11] PŘEDKLÁDANÁ VĚDECKÉ RADĚ NAFONÁZEV PLAVIDLA:STÁT VLAJKY PLAVIDLA:POLOHA (POLOHY) OBLASTÍ RYBOLOVU (UVEĎTE ZEMĚPISNOU ŠÍŘKU/DÉLKU):DATA RYBOLOVNÝCH ČINNOSTÍ:HLOUBKY DOSAŽENÉ PŘI RYBOLOVU (UVEĎTE U KAŽDÉHO VYTAŽENÍ LOVNÉHO ZAŘÍZENÍ VČETNĚ ZEMĚPISNÉ ŠÍŘKY/DÉLKY):CELKOVÝ POČET HODIN V OBLASTI RYBOLOVU (UVEĎTE U KAŽDÉHO VYTAŽENÍ LOVNÉHO ZAŘÍZENÍ VČETNĚ ZEMĚPISNÉ ŠÍŘKY/DÉLKY):TYP(Y) POUŽITÉHO LOVNÉHO ZAŘÍZENÍ (UPŘESNĚTE) V JEDNOTLIVÝCH OBLASTECH (UVEĎTE ZEMĚPISNOU ŠÍŘKU/DÉLKU):CITLIVÉ MOŘSKÉ EKOSYSTÉMY[12] , S NIMIŽ DOŠLO KE KONTAKTU (UVEĎTE U KAŽDÉHO VYTAŽENÍ LOVNÉHO ZAŘÍZENÍ VČETNĚ ZEMĚPISNÉ ŠÍŘKY/DÉLKY):ZMÍRŇUJÍCÍ OPATŘENÍ PŘIJATÁ S CÍLEM ZABRÁNIT ZÁVAŽNÝM NEPŘÍZNIVÝM DOPADŮM NA CITLIVÉ MOŘSKÉ EKOSYSTÉMY, DOJDE-LI KE KONTAKTU S TAKOVÝMI EKOSYSTÉMY:SEZNAM VŠECH ORGANISMŮ (UCHOVÁVANÝCH NA PALUBĚ, VEDLEJŠÍCH ÚLOVKŮ) ULOŽENÝCH NA PALUBĚ (URČENÝCH AŽ PO NEJNIŽŠÍ TAXONOMICKOU ÚROVEŇ):SEZNAM MOŽNÝCH DRUHŮ INDIKUJÍCÍCH CITLIVÉ MOŘSKÉ EKOSYSTÉMY[13] ULOŽENÝCH NA PALUBĚ PODLE POLOHY (UVEĎTE ZEMĚPISNOU ŠÍŘKU/DÉLKU):SEZNAM ORGANISMŮ UCHOVÁVANÝCH ZA ÚČELEM ODBĚRU BIOLOGICKÝCH VZORKŮ (NAPŘ. DÉLKA-HMOTNOST, POHLAVÍ, VĚK), POKUD SE TAKOVÉTO ORGANISMY NA PALUBĚ NACHÁZEJÍ:Poznámka: Vykazování údajů by se mělo řídit standardními specifikacemi, např. specifikacemi přijatými v rámci programů vědeckého pozorování.“[1] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[2] Rybářská plavidla, jimž nebylo číslo IMO přiděleno, uvedou své vnější registrační číslo.[3] V případě, že se plavidlo účastnilo překládek, použije se pro každé předávající plavidlo samostatný formulář.[4] Kódy druhů podle FAO – příloha V NEAFC - příloha II NAFO.[5] Kódy druhů podle


text: FAO – příloha V NEAFC - příloha II NAFO .[6] Úpravy produktů – dodatek 1 k příloze IV NEAFC – příloha XX (C) NAFO .[7] Kódy druhů podle FAO – příloha V NEAFC - příloha II NAFO.[8] Úpravy produktů – dodatek 1 k příloze IV NEAFC – příloha XX (C) NAFO.[9] Průzkumný rybolov je definován jako veškeré rybolovné činnosti při dně v nových oblastech či za použití lovného zařízení pro lov při dně, jež nebylo předtím v příslušné oblasti použito.[10] Pro konzultace viz Mezinárodní předpisy FAO pro řízení hlubinného rybolovu na volném moři.[11] Průzkumný rybolov je definován jako veškeré rybolovné činnosti při dně v nových oblastech či za použití lovného zařízení pro lov při dně, jež nebylo předtím v příslušné oblasti použito.[12] (Pro konzultace viz Mezinárodní předpisy FAO pro řízení hlubinného rybolovu na volném moři).[13] Pro konzultace viz příloha 1 Mezinárodních předpisů FAO pro řízení hlubinného rybolovu na volném moři.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 18.10.2016
 COM(2016) 662 final
 2016/0325(COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o účasti Unie na Partnerství pro výzkum a inovace v oblasti Středomoří (PRIMA), realizovaném společně několika členskými státy
 {SWD(2016) 331 final}{SWD(2016) 332 final}
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Oblast Středomoří je obvykle charakterizována vysokou úrovní hydrického tlaku a má se za to, že zde 180 milionů obyvatel trpí nedostatkem vody. Proto má v této oblasti nesmírný význam udržitelné hospodaření se zásobami vody a potravinovými systémy.
 Kvůli změně klimatu zde ve stále větší míře dochází k akutnímu nedostatku vody, což má velký dopad na zemědělství. Většina dostupné vody se používá k zavlažování. Její nedostatek má pak za následek klesající a nepravidelné výnosy zemědělských plodin, což vytváří další tlak na přírodní zdroje a na schopnost poskytovat obyvatelům regionu čistou vodu a dostupné potraviny.
 To má zase negativní dopad na výživu, zdraví, životní podmínky, životní úroveň a míru blahobytu. Tento sociální a hospodářský tlak je významnou příčinou nestability. Přispívá rovněž k migraci, ať už v rámci jednotlivých států, kdy se četné rodiny podnikající v zemědělství stěhují do měst, nebo směrem ven, kdy je část obyvatel donucena k odchodu, zejména do Evropy.
 Neudržitelné hospodaření se zásobami vody a potravinovými systémy v oblasti Středomoří je způsobeno řadou faktorů, k nimž patří politická nestabilita, změna klimatu a rychle rostoucí počet obyvatel. Jedním z hlavních důvodů je chybějící soubor společných inovativních řešení, která jsou přizpůsobena skutečnému stavu v regionu a jsou snadno přenosná mimo něj. Tato řešení nejsou v dohledu, protože celková úroveň investic do výzkumu a inovací ve Středomoří neodpovídá rozsahu regionálního problému. Úroveň investic se značně liší také v jednotlivých zemích. Financování není orientováno na řešení problému s vodou a potravinami a příslušné zúčastněné strany – například v soukromém sektoru – nemají v oblasti výzkumu a inovací vždy dostatečně silné schopnosti. Navíc úsilí o spolupráci v oblasti výzkumu a inovací mezi členskými státy Unie a zeměmi jižního a východního Středomoří je velmi roztříštěné (většinou je upraveno dvoustrannými dohodami), a nemá tudíž významný dopad.
 V tomto kontextu a vzhledem k migraci je mimořádně důležitá a relevantní iniciativa společného programu PRIMA, kterou řídí zúčastněné státy z Unie a jižního Středomoří
 1
 . Iniciativa se řídí přístupem nového partnerství v oblasti migrace, pokud jde o posílenou finanční spolupráci mezi členskými státy a dalšími partnery. Ukazuje, jak může výzkumná politika vést k účinné koordinaci využitím pákového efektu u vnitrostátních rozpočtů a spojením zemí Středomoří, aby s dlouhodobými společnými problémy bojovaly společně.
 Strategickým cílem programu je vytvořit společná inovativní řešení zásobování vodou a potravinové systémy, což oblast Středomoří naléhavě potřebuje. Po dosažení tohoto strategického cíle bude zásobení vodou a zajištění potravinových systémů účinnější, nákladově efektivnější a udržitelnější. Oblast výzkumu a inovací by tak mohla přispět k vyřešení větších problémů v souvislosti s výživou, zdravím a sociálním blahobytem a v konečném důsledku napomoci řešit masové migrační trendy. Bude tak možné maximalizovat přínos politiky v oblasti výzkumu a inovací s cílem řešit problém migrace v souladu se Sdělením Komise o zřízení nového


text:
rámce pro partnerství se třetími zeměmi v Evropském programu o migraci (COM(2016) 385).
 •Institucionální kontext
 Proces, jehož výsledkem byl společný program PRIMA, začal Evropsko-středomořskou konferencí o vědě, technologiích a inovacích v Barceloně v roce 2012. Cílem je posílit evropsko-středomořskou spolupráci v oblasti výzkumu a inovací jako součást širších cílů vnější politiky Unie s ohledem na jižní sousedství.
 Několik předsednictví Rady zdůraznilo potřebu vytvořit regionální partnerství s cílem řešit důležité společné problémy, k nimž patří i dostupnost vody a hospodaření s ní, inovace a koordinace institucí. Základní myšlenkou regionálního partnerství je pracovat na bázi společné odpovědnosti, společného zájmu a sdíleného prospěchu v dlouhodobém, strukturovaném rámci.
 Dne 5. prosince 2014 Rada pro konkurenceschopnost vyzvala Komisi, aby na základě článku 185 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) posoudila, zda by na základě rozsahu cílů a objemu potřebných prostředků byla opodstatněná účast Unie ve společném programu PRISMA. Rada ve svých závěrech podpořila zejména zaměření programu na vypracování a zavádění inovativních, integrovaných řešení udržitelného hospodaření se zásobami vody a potravinovými systémy v oblasti Středomoří. To Rada považovala za prioritu, aby bylo možné zlepšit zdraví, dobré životní podmínky a sociokulturní podmínky obyvatel oblasti Středomoří a posílit hospodářský růst.
 Následně v prosinci 2014 členské státy a třetí země předložily Komisi návrh na účast na společném programu PRIMA.
 Na základě závěrů, k nimž došla Rada pro konkurenceschopnost, a po formálním předložení návrhu požádal komisař pro výzkum, vědu a inovace Carlos Moedas útvary Komise, aby připravily posouzení dopadů dostupných možností politiky, včetně iniciativy vycházející z právního základu článku 185 SFEU.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Společný program PRIMA zapadá do institucionálního kontextu, který na nejvyšší politické úrovni zdůraznil potřebu posílit spolupráci Unie se zeměmi jižního Středomoří v klíčových oblastech vodních zdrojů a potravinových systémů a souvisejících oblastech.
 Klíčové regionální problémy výzkumu a inovací zakotvuje program PRIMA v širších socioekonomických a geopolitických cílech. Jeho cílem je doplnit současná relevantní institucionální opatření v jiných politikách Unie, než je oblast výzkumu a inovací. Tato opatření jsou uvedena níže.
 a)
 Vodní diplomacie (Závěry zasedání Rady pro zahraniční věci ze dne 22. července 2013)
 Účinky změny klimatu a demografický a hospodářský vývoj společně s tlakem souvisejícím s kvalitou vody, její dostupností a hospodařením s ní jsou závažné bezpečnostní problémy, které mohou být zdrojem napětí a konfliktů kvůli přístupu k vodě. V tomto kontextu hraje Unie důležitou úlohu tím, že podporuje vodní diplomacii po celém světě a v přeshraničních vodách v Evropě – mimo jiné prosazováním iniciativ v oblasti vody v zemích sousedících s EU a dalších zemích určených v mapování zabezpečení dodávek vody EU.
 b)
 Přezkum evropské politiky sousedství (EPS) (Závěry ze zasedání Rady pro zahraniční věci ze dne 14. prosince 2015)
 Rada přijala přezkum EPS jako klíčovou politickou prioritu Unie v nadcházejících letech. Zahrnuje zásadní úlohu výzkumu a inovací pro socioekonomický vývoj v sousedních zemích a pomáhá jim modernizovat a diverzifikovat hospodářství usnadněním jejich účasti na iniciativách EU.
 c)
 Cíle v oblasti udržitelného rozvoje (Závěry ze zasedání Rady pro zahraniční věci ze dne 26. května 2015)
 Zde je zmíněn závazek


text:
programu Horizont 2020 podporovat udržitelný rozvoj, a to jak v rámci Unie, tak i s mezinárodními partnery, a také potřebu podporovat vědu, technologie a inovace jako součást celkového přístupu k vymýcení chudoby a prosazování udržitelného rozvoje po roce 2015.
 d)
 Migrace (Závěry ze zasedání Rady pro zahraniční věci ze dne 12. října 2015 a 17.–18. března 2016)
 Tyto závěry Rady uznávají, že migrační krize v sousedství EU a mimo něj se prohlubuje kvůli chudobě, nedostatečnému socioekonomickému rozvoji a porušování lidských práv, a žádají silnou externí migrační a azylovou politiku EU. Rada rovněž obnovila svůj závazek mobilizovat všechny nástroje a politiky s cílem řešit hlavní příčiny migračních toků, k nimž patří zejména špatné socioekonomické podmínky a změna klimatu.
 e)
 Evropská klimatická diplomacie po konferenci COP21 (Závěry ze zasedání Rady pro zahraniční věci ze dne 15. února 2016)
 V celkovém kontextu klimatické diplomacie se Rada odvolává na vytvoření akčního plánu klimatické diplomacie, jehož součástí jsou opatření zaměřující se na spojitost mezi klimatickou změnou, přírodními zdroji (včetně vody), blahobytem, stabilitou a migrací.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Cíle jsou v souladu s definicí problému a zahrnují související výzvy v oblasti výzkumu a inovací, přičemž zajišťují interakci s evropskými, středomořskými a globálními politikami. Program PRIMA je zejména v souladu s nedávným Sdělením Komise o zřízení nového rámce pro partnerství se třetími zeměmi v Evropském programu o migraci, (COM(2016) 385). Zaměřuje se na řešení hlavních příčin migrace a nuceného vysídlení prostřednictvím „všech politik EU včetně vzdělávání, výzkumu, změny klimatu, energetiky, životního prostředí, zemědělství. Zasazuje se rovněž o nové modely spolupráce při rozvoji zahrnující soukromý sektor, inovativní finanční mechanismy a investice do malých a středních podniků a udržitelných infrastruktur.
 Program Horizont 2020 už „opatření v oblasti klimatu, životní prostředí, účinné využívání zdrojů a surovin“ a „zajišťování potravin, udržitelné zemědělství a lesnictví, mořský a námořní výzkum a výzkum vnitrozemských vod a biohospodářství“ identifikoval jako dvě prioritní společenské výzvy, které je třeba řešit podporou investic do výzkumu a inovací. Uznává také, že činnosti v oblasti výzkumu a vývoje zaměřené na řešení těchto problémů by vzhledem k nadnárodní a celosvětové povaze klimatu a životního prostředí, jejich rozsahu a složitosti a k mezinárodnímu rozměru dodavatelského řetězce surovin měly být prováděny na úrovni EU a vyšších úrovních.
 Zdá se, že cíle v oblasti výzkumu a inovací související se zásobováním vodou a potravinovými systémy v oblasti Středomoří jsou v souladu s následujícími iniciativami a jsou pro ně relevantní.
 •
 Rozvojová agenda po roce 2015 a Cíle v oblasti udržitelného rozvoje.
 •
 Barcelonský proces zahájený v listopadu 1995 z iniciativy evropsko-středomořských ministrů zahraničních věcí a související sdělení Barcelonský proces: Unie pro Středomoří (KOM(2008) 319), které vytvořilo vícestranné partnerství se zaměřením na regionální a nadnárodní projekty.
 •
 Sdělení Zaměření mezinárodní spolupráce EU v oblasti výzkumu a inovací a její posílení: Strategický přístup (COM(2012) 497), který se zaměřuje na posílení integrace do Evropského výzkumného prostoru (EVP), resp. harmonizace s tímto prostorem pro sousedství.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Návrh na program PRIMA vychází z článku 185 SFEU. Tento nástroj umožňuje EU při zavádění


text:
víceletého rámcového programu stanovení pravidel účasti ve výzkumných a programech rozvoje prováděných několika členskými státy se souhlasem dotyčných členských států, včetně účasti na strukturách vytvořených za účelem realizace těchto programů.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Program PRIMA je společný program vycházející a složený z vnitrostátních programů prováděných a aktivit uskutečňovaných zúčastněnými členskými státy a přidruženými zeměmi za podpory a účasti EU.
 Návrh Komise na program Horizont 2020 stanoví pravidla účasti EU na programu PRIMA na základě článku 185 SFEU. Jedná se o vhodný nástroj, jímž může EU podporovat tuto iniciativu, protože umožňuje jak koordinaci vnitrostátních výzkumných programů, tak i účast EU na společném programu.
 Ukázalo se, že vnitrostátní, dvoustranné a nadnárodní programy, které se až dosud používaly ke zkvalitnění výzkumu a inovací v oblasti zásobování vody a potravinových systémů, nejsou dostačující k tomu, aby řešily přeshraniční problémy a přilákaly další veřejné a soukromé investice.
 Navíc problémy v souvislosti se zásobováním vodou a potravinovými systémy v oblasti Středomoří jsou komplexní, vzájemně propojené, nadnárodní a víceoborové. Vyžadují mezioborový výzkum a integrovaná řešení, která zahrnují inovaci. K přijetí nejvhodnějších opatření mohou přispět i další faktory, například sociální chování venkovských komunit nebo stabilita právních a institucionálních rámců. S takovou komplexitou by se jedna země izolovaně dokázala vyrovnat jen stěží.
 Zkušenosti z podobných iniciativ na základě článku 185 ukazují, že z akce na úrovni Unie může vzejít dobře koordinovaný a integrovaný program díky:
 a)
 dosažení potřebného rozsahu a dosahu a získání kritického množství zdrojů,
 b)
 stimulaci pákového efektu a dopadu a vlivu na vnější politiky EU a migraci,
 c)
 příspěvku k celosvětové spolupráci a jižnímu evropskému sousedství.
 •Proporcionalita
 Návrh nepřekračuje rámec toho, co je k dosažení uvedených cílů nezbytné. Účast Unie na programu PRIMA bude probíhat v mezích pravomoci na základě SFEU a bude pouze usnadňovat a podporovat, a to i finančně, plnění cílů programu PRIMA zúčastněnými státy. Ty budou muset spolupracovat s cílem lépe koordinovat, sladit a integrovat příslušné vnitrostátní programy nebo aktivity a v konečném důsledku vytvořit společný dlouhodobý strategický plán výzkumu.
 Další informace najdete ve zprávě o posouzení dopadů, oddíl 6.5.
 •Volba nástroje
 Závěry konzultace se zúčastněnými stranami a analýza a srovnání jednotlivých možností v posouzení dopadů prokázaly, že článek 185 SFEU je nejvhodnějším prostředkem k dosažení cílů programu PRIMA. Článek 185 SFEU představuje také volbu zúčastněných států.
 Iniciativa na základě článku 185 SFEU je nejúčinnější a nejúčelnější způsob intervence k dosažení strategických a specifických cílů programu PRIMA. Iniciativa na základě článku 185 SFEU bude mít stabilně, dlouhodobě a souhrnně pravděpodobně největší celkový pákový efekt v porovnání s dalšími nástroji.
 Článek 185 SFEU by dále umožnil vytvoření rovnocennějšího vztahu se sousedními zeměmi. Unie a dotčené země společně určí vzájemné priority, čímž přejdou do nové fáze spolupráce, a to v souladu s prioritami evropské politiky sousedství.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 V rámci posouzení dopadů programu PRIMA byly zorganizovány dvě hlavní konzultační činnosti:
 •
 dvanáctitýdenní veřejná online konzultace, která proběhla v době od 1. února do
 24. dubna 2016,
 •
 akce zúčastněných stran


text:
na Maltě dne 17. března 2016.
 Své názory vyjádřily různé zúčastněné strany z Evropy a jižního Středomoří působící ve výzkumu, akademické obci, průmyslu a občanské společnosti. Mnoho obdržených příspěvků a podnětů bylo při přípravě návrhu plně zohledněno.
 Konzultované zúčastněné strany většinou souhlasily s využitím článku 185.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Na podporu posouzení dopadů byla vytvořena skupina externích odborníků (skupina odborníků PRIMA) ze středomořských a jiných členských států a třetích zemí. Zjištění skupiny byla porovnána se zjištěními z jiných zdrojů (například přezkumu literatury, který provedly útvary Komise, výsledků veřejné online konzultace) a byla zohledněna v posouzení dopadů.
 •Posouzení dopadů
 Při posouzení dopadů byly určeny různé možnosti politik, které se lišily z hlediska rozsahu, zeměpisného pokrytí a typu použitého nástroje. Všechny tyto možnosti byly prověřeny pomocí nástroje č. 14 ze souboru nástrojů zlepšování právní úpravy. Na základě toho byly zvoleny tyto možnosti politik.
 Možnost 0: Žádná změna politiky – Základní scénář – Podporu při řešení problémů s vodou a potravinami bude v podstatě případ od případu dál poskytovat program Horizont 2020. Je nepravděpodobné, že by byly zahájeny cílené iniciativy zaměřené na integraci středomořských systémů v oblasti výzkumu a inovací. Jednotlivé akce by obvykle trvaly tři až čtyři roky a měly by omezený dopad.
 Možnost 1: Akce ERA-NET Cofund – Hlavní činností v rámci programu Horizont 2020 je zavádění jediné spolufinancované společné výzvy k předkládání návrhů na každou akci, přičemž výsledkem bude financování nadnárodních výzkumných anebo inovačních projektů. Jednotlivé akce by obvykle trvaly pět let. Tato možnost by zahrnovala řadu akcí ERA-NET Cofund omezených zbývající dobou trvání programu Horizont 2020. Nebylo by možné zásadně řešit inovační rozměr, protože vnitrostátní programy, které by spolupracovaly a koordinovaly své činnosti, jsou zaměřeny převážně na výzkumné činnosti veřejných výzkumných organizací. Neočekává se, že by v rámci možnosti 1 došlo k integraci vnitrostátních programů financování do společného strategického výzkumného plánu.
 Možnost 2: Společný program PRIMA na základě článku 185 SFEU – umožňuje EU přijmout opatření pro účast v programech v oblasti výzkumu a vývoje organizovaných některými členskými státy, včetně účasti na strukturách vytvořených pro zavádění těchto programů. Podmínky a kritéria určování a navrhování iniciativy podle článku 185 SFEU stanoví článek 26 nařízení o zavedení rámcového programu Horizont 2020.
 K dalším kritériím patří to, že Komise smí navrhnout iniciativy na základě článku 185 pouze v případě, kdy je nutné vytvořit specializovanou zaváděcí strukturu a zúčastněné státy se ve vysoké míře zavázaly k užší integraci na vědecké, řídicí a finanční úrovni. Tato možnost vyžaduje předložení komplexního strategického plánu výzkumu a jeho úplné provedení prostřednictvím více nadnárodních výzev k předkládání návrhů, které byly provedeny několika zúčastněnými státy a realizovány prostřednictvím specializované zaváděcí struktury (dále jen „financující subjekt DIS“). Jedná se obvykle o dlouhodobý závazek (deset let). Unie by poskytla finanční podporu dorovnáním vnitrostátních investic. Tato možnost je nejlepší cestou k dosažení konkrétních a obecných cílů a zavádění řady pilotních a demonstračních projektů ve strategicky významných oblastech souvisejících se zásobováním vodou a potravinovými systémy. Plně zohledňuje všechny získané zkušenosti – s ohledem na řízení finančního příspěvku Unie, dosažení dopadů


text:
atd. – ze zavádění minulých i současných iniciativ na základě článku 185. Má také zajistit řádné finanční řízení a chránit finanční zájmy Unie na základě příslušných ex-ante kontrol, finančních výkazů a ověřování ex-post.
 S přihlédnutím k pravděpodobným dopadům byly uvedené možnosti navzájem porovnány, přičemž jako referenční bod byl použit základní scénář a byla uplatněna tato kritéria.
 účinnost: navrhovaná možnost má zlepšit rámec výzkumu a inovací v oblasti Středomoří v oblasti zásobování vodou a potravinových systémů.
 efektivnost: navržená možnost má dosáhnout dopadů s co nejlepším poměrem nákladů a přínosů.
 soulad s ostatními politikami: navržená možnost má být v souladu s ostatními politikami a programy v oblasti výzkumu a inovací na evropské a vnitrostátní úrovni a s politikami v oblasti mezinárodní koordinace a spolupráce.
 Dřívější a současné iniciativy na základě článku 185 SFEU dokládají, že taková iniciativa pravděpodobně bude mít stabilně, dlouhodobě a integrovaně vysoký pákový efekt na vnitrostátní veřejné finance, což
 přispěje k zajištění požadovaného strukturujícího účinku na vnitrostátní politiky a programy v oblasti výzkumu a inovací a jejich integraci;
 umožní formulovat stabilní, dlouhodobé, společné strategické výzkumné plány s odpovídajícím rozsahem a dosahem akcí;
 přispěje k podpoře vnitrostátních programů v oblasti výzkumu a inovací;
 umožní zapojení partnerských zemí za stejných podmínek;
 umožní strukturované zapojení různých typů zúčastněných stran z veřejného i soukromého sektoru, přičemž dojde ke spojení a využití jejich příslušných znalostí a finančních zdrojů;
 napomůže dlouhodobému posílení výzkumných a inovačních schopností.
 •Základní práva
 Iniciativa je v souladu s článkem 37 Listiny základních práv EU, týkajícím se ochrany životního prostředí: „Vysoká úroveň ochrany životního prostředí a zvyšování jeho kvality musí být začleněny do politik Unie a zajištěny v souladu se zásadou udržitelného rozvoje.“
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Orientační rozpočtové důsledky jsou uvedeny v legislativním finančním výkazu, který je připojen k tomuto rozhodnutí. Příspěvek EU má činit až 200 milionů EUR včetně příspěvku ESVO. Příděl je v běžných cenách. Příspěvek EU má být poskytnut jako součást provádění programu Horizont 2020 – rámcový program výzkumu a inovace.
 Od GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova:
 –Společenská výzva 2 „Výzkum a inovace v souvislosti se zemědělstvím – zajišťování dostatečných dodávek bezpečných a vysoce kvalitních potravin“.
 Od GŘ pro výzkum a inovace:
 –Společenská výzva 2 „Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství a lesnictví, mořský a námořní výzkum a výzkum vnitrozemských vod a biohospodářství“;
 –Společenská výzva 5 „Opatření v oblasti klimatu, životní prostředí, účinné využívání zdrojů a suroviny“;
 –Vedoucí postavení v průmyslu.
 Maximální částka příspěvku EU na administrativní náklady je do 5 %. To odpovídá částce 10 milionů EUR.
 Příspěvek EU bude řízen prostřednictvím zaváděcí struktury PRIMA-IS (nepřímé řízení finančních prostředků EU). Než bude na strukturu PRIMA-IS přenesena odpovědnost za řízení a než na ni budou převedeny finanční prostředky, bude předmětem hodnocení ex ante v souladu s požadavky stanovenými v článku 61 finančního nařízení. Cílem je posoudit její schopnost zavádět program a také přijímat, přidělovat a monitorovat finanční příspěvek EU v rámci nepřímého řízení rozpočtu EU.
 Ustanovení tohoto rozhodnutí a pověřovací dohody, která bude uzavřena mezi Komisí a specializovanou zaváděcí strukturou, zajistí ochranu finančních zájmů EU. Riziko nevymahatelnosti je kryto finančními


text:
zárukami, které zúčastněné státy musí ve stanoveném termínu poskytnout – nejpozději před podepsáním pověřovací dohody.
 Zúčastněné státy a EU uzavřou předem závazky, že přispějí k programu PRIMA. Závazek EU ve výši 200 milionů EUR ze současného víceletého finančního rámce se použije hlavně na financování nepřímých akcí vyplývajících z výzev zveřejněných PRIMA-IS. Částka zahrnuje řadu sedmi ročních pracovních plánů (2018–2024), přičemž poslední závazek Komise bude uskutečněn v roce 2020 a bude použit na financování projektů, které vyplynou z výzev v letech 2020–2024. Zúčastněné státy popíší v ročním pracovním plánu své činnosti financované z vnitrostátních programů a příslušný rozpočet přidělený na tyto činnosti. Zúčastněné státy byly upozorněny, že je třeba, aby již v prvních letech provádění programu poskytly významné závazky a vynaložily větší část úsilí v počáteční fázi iniciativy, aby vyrovnaly značný počáteční závazek z rozpočtu Unie.
 Příspěvek EU na každý roční pracovní plán nepřesáhne závazek zúčastněných států. Tím je zajištěna rovnováha, kdy se finanční prostředky EU a zúčastněných států přinejmenším rovnají. Díky tomu lze použít mechanismus na snížení závazku EU, pokud zúčastněné státy neplní svůj závazek tak, jak se očekávalo.
 Kromě toho legislativní návrh stanoví, že Komise jako podmínku finančního příspěvku EU posoudí závazky zúčastněných států provedené v průběhu prvních dvou ročních plánů. Po tomto vyhodnocení může být přezkoumán maximální příspěvek EU v souladu s použitelnými ochrannými opatřeními v souvislosti s ukončením, snížením nebo pozastavením finančního příspěvku EU. Je stanoveno, že „pokud zúčastněné státy své příspěvky na financování programu PRIMA neposkytnou nebo je poskytnou částečně či opožděně, může Komise ukončit nebo pozastavit poskytování finančního příspěvku od Unie nebo tento finanční příspěvek úměrně snížit s přihlédnutím k výši finančních prostředků, kterou na provádění programu PRIMA vyčlenily zúčastněné státy“.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Roční pracovní plány, monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Roční pracovní plány PRIMA zajistí konzistentnost a koordinaci mezi všemi činnostmi a jejich orientaci na dosažení operačních, specifických a obecných cílů programu PRIMA. Roční pracovní plán, který podléhá schválení Komise, bude zahrnovat:
 - Nadnárodní výzvy k předkládání návrhů, které budou financovány prostřednictvím PRIMA-IS s příspěvkem EU v souladu s pravidly účasti v programu Horizont 2020;
 - Činnosti financované pouze zúčastněnými státy, jež jsou za určitých podmínek zohledněny pro účely dorovnání příspěvkem Unie. Tyto činnosti budou zahrnuty do ročního pracovního plánu po kladném externím posouzení na základě mezinárodního vzájemného hodnocení s ohledem na cíle společného programu PRIMA. Budou prováděny v souladu se společnými zásadami, na kterých se dohodnou zúčastněné státy a Komise. K těmto činnostem budou patřit výzvy mezi programy zúčastněných států k předkládání nabídek na nadnárodní projekty organizované PRIMA-IS (včetně hodnocení návrhů). Činnosti by se měly v narůstající míře zabývat také vyššími úrovněmi technologické připravenosti ve smyslu obecných příloh pracovních programů Horizontu 2020
 2
 .
 Výroční zprávy podávané PRIMA-IS budou zahrnovat obě složky. To umožní podrobné monitorování útvary Komise a v případě potřeby usnadní přijetí nápravných opatření, zejména pak snížení závazků EU vůči jednotlivým ročním pracovním plánům, pokud zúčastněné státy při realizaci činností neudrží nezbytnou úroveň závazku odpovídající závazku EU.
 Generální ředitelství pro výzkum a inovace přijalo opatření standardního dohledu nad iniciativami na základě


text:
článku 185 SFEU. Tato opatření budou platit i pro společný program PRIMA. Jejich účinnost by měla být hodnocena na úrovni programu (se zaměřením na to, zda bylo dosaženo celkových cílů) a na národní úrovni (se zaměřením na cíle jednotlivých zemí).
 Odpovědnosti útvarů Komise a odpovědnosti PRIMA-IS a zúčastněných států v souvislosti s mechanismy monitorování a auditu jsou v základním aktu jednoznačně rozlišeny. Dále rozpracovány budou v pověřovací dohodě uzavřené mezi Komisí a PRIMA-IS.
 Předpokládá se vypracování průběžného a závěrečného nezávislého hodnocení.
 Komise také zajistí, aby všechny činnosti realizované a podporované v rámci iniciativy respektovaly Listinu základních práv EU.
 •Odchylky od pravidel účasti na programu Horizont 2020
 Přístup, který byl u iniciativy PRIMA zvolen na základě článku 185, vyžaduje pouze omezené odchylky od pravidel účasti na programu Horizont 2020. S cílem zajistit vyváženou účast na nepřímých akcích v severojižní konfiguraci by měly minimální počet účastníků tvořit tři právní subjekty usazené ve třech různých zúčastněných zemích, přičemž jeden z nich je usazen v členském státě nebo zemi přidružené k programu Horizont 2020 a jeden ve třetí zemi, která je nebo není přidružena k programu Horizont 2020 – což je odchylka od čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1290/2013. Odchylka od čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) č. 1290/2013 je nezbytná k zajištění toho, aby minimální podmínky způsobilosti k účasti v nepřímých akcích s minimální podmínkou účasti jednoho právního subjektu nebyly diskriminační pro subjekty usazené ve třetích zemích, které se účastní programu PRIMA jako zúčastněné státy. Tato odchylka by se uplatnila pouze ve výjimečném případě, kdy by výzvy k předkládání návrhů v ročním pracovním plánu zahrnovaly činnosti s pouze jedním příjemcem, což by podléhalo schválení Komise. Odchylky od článku 12 nařízení (EU) č. 1290/2013 jsou nutné pro rozšíření spolupráce prostřednictvím společných výzev k předkládání návrhů uveřejňovaných zaváděcí strukturou PRIMA s jinými právními subjekty, než jsou třetí země a mezinárodní organizace.
 2016/0325 (COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o účasti Unie na Partnerství pro výzkum a inovace v oblasti Středomoří (PRIMA), realizovaném společně několika členskými státy
 EVROPSKÝ PARLAMENT a RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 185 a čl. 188 druhý pododstavec této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru
 3
 ,
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Ve svém sdělení ze dne 3. března 2010 s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ zdůrazňuje Komise nutnost rozvíjení příznivých podmínek pro investice do znalostí a inovací k dosažení inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění v Unii. Uvedená strategie byla schválena Evropským parlamentem i Radou.
 (2)Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013
 4
 byl zaveden Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) („Horizont 2020“). Cílem programu Horizont 2020 je dosáhnout většího dopadu na výzkum a inovace přispěním k posílení partnerství v rámci veřejného sektoru, mimo jiné i účastí Unie na programech uskutečňovaných několika členskými státy.