text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0752
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 26.11.2007KOM(2007) 752 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Spojenému království povoluje nadále používat opatření odchylující se od čl. 26 odst. 1 písm. a) a článků 168 a 169 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty (Pouze anglické znění je závazné)(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Podle čl. 395 odst. 1 směrnice 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (DPH) může Rada jednomyslně na návrh Komise povolit kterémukoli členskému státu, aby uplatnil zvláštní opatření odchylující se od uvedené směrnice, jejichž cílem je zjednodušit postup vyměřování DPH nebo zabránit některým druhům daňových úniků nebo vyhýbání se daňovým povinnostem. Spojené království požádalo dopisem, který generální sekretariát Komise zaevidoval dne 5. února 2007, o povolení nadále používat odchylující se opatření, jež mu bylo poprvé uděleno rozhodnutím Rady 95/252/ES ze dne 29. června 1995 a poté rozhodnutím Rady 98/198/ES ze dne 9. března 1998 (ve znění pozdějších předpisů). V souladu s čl. 395 odst. 2 směrnice 2006/112/EHS uvědomila Komise dopisem ze dne 15. října 2007 o žádosti Spojeného království ostatní členské státy. Dopisem ze dne 17. října oznámila Komise Spojenému království, že již má k dispozici veškeré informace nezbytné k posouzení žádosti. |120 | Obecné souvislosti Na základě výše uvedených rozhodnutí Rady bylo Spojenému království povoleno uplatňovat omezení práva na odpočet DPH na vstupu z nákladů za nájem nebo leasing osobních vozidel používaných osobami povinnými k dani pro obchodní i soukromé účely na 50 %, a zároveň nepovažovat soukromé používání takových vozidel osobou povinnou k dani za poskytnutí služby za úplatu. Tato odchylka zprošťuje nájemce nebo příjemce leasingu povinnosti vést podrobné záznamy o kilometrech najetých pro soukromé účely v případě každého z těchto vozidel a vypočítávat DPH za soukromé používání. Tato odchylka se proto považuje za zjednodušující opatření. Byla několikrát obnovena a její platnost skončí ke dni 31. prosince 2007. Odchylky jsou zpravidla udělovány na omezenou dobu, aby bylo možné posoudit, zda je konkrétní opatření přiměřené a účinné. V daném případě se Komise na základě dostupných informací domnívá, že 50% rozdělení použití na obchodní a soukromé (nebo jakékoliv jiné neobchodní použití ve smyslu čl. 26 odst. 1 písm. a) směrnice 2006/112/ES) v současnosti ještě stále odpovídá celkovému obchodnímu a soukromému používání vozidel pronajatých osobami povinnými k dani ve Spojeném království. Právní a věcné okolnosti, které byly původně použity k odůvodnění odchylky, proto zůstávají v platnosti. Komise však dne 29. října 2004 předložila návrh směrnice Rady, který zahrnuje harmonizaci kategorií výdajů, v jejichž případě členské státy mohou uplatňovat výjimky z práva na odpočet daně (tzv. návrh na zjednodušení DPH (KOM(2004) 728 v konečném znění). Vzhledem k tomu, že výdaje v souvislosti s motorovými vozidly jsou součástí tohoto návrhu, nemělo by prodloužení doby platnosti výjimky přesahovat datum přijetí a vstupu navrhované směrnice v platnost. Odchylka by měla v každém případě zůstat omezena do 31. prosince 2010, a to i v případě, že navrhovaná směrnice do té doby nevstoupí v platnost, aby bylo


text: možné posoudit, zda omezení na 50 % nadále přiměřeným a přijatelným způsobem odráží celkové rozdělení používání na obchodní a soukromé. |130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Rozhodnutí Rady 98/198/ES ze dne 9. března 1998, kterým se Spojenému království povoluje prodloužit uplatňování opatření odchylujícího se od článků 6 a 17 šesté směrnice Rady 77/388/ES o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu (Úř. věst. L 76, 13.3.1998, s. 31). Rozhodnutí ve znění rozhodnutí Rady 99/79/ES ze dne 18. ledna 1999 (Úř. věst. L 27, 2.2.1999, s. 22), rozhodnutí Rady 2000/747/ES ze dne 27. listopadu 2000 (Úř. věst. L 302, 1.12.2000, s. 63), rozhodnutí Rady 2003/909/ES ze dne 22. prosince 2003 (Úř. věst. L 342, 30.12.2003, s. 49) a rozhodnutí Rady 2004/855/ES ze dne 7. prosince 2004 (Úř. věst. L 369, 16.12.2004, s. 61). Článek 176 směrnice 2006/112/ES stanoví, že Rada určí výdaje, u kterých nelze DPH odečíst. Do té doby Rada povoluje členským státům zachovat výjimky, které existovaly k 1. lednu 1979. Proto existuje celá řada ustanovení „status quo“, která omezují právo na odpočet u motorových vozidel. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |219 | Nevztahuje se na tento návrh. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Cílem návrhu rozhodnutí je prodloužit dobu platnosti zjednodušujícího opatření, jehož prostřednictvím se osoba povinná k dani zprošťuje povinnosti vést záznamy a vypočítávat DPH v případě kilometrů najetých podnikovými vozidly pro soukromé účely, a má proto možný příznivý hospodářský dopad. S ohledem na úzkou oblast působnosti odchylky a omezenou časovou působnost však bude její dopad v každém případě omezen. Opatření se navíc s ohledem na přístup podobá návrhu Komise KOM(2004) 728 v konečném znění, který obsahuje pravidla pro určení, na které druhy výdajů se vztahují omezení práva na odpočet. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Povolení pro Spojené království nadále používat opatření odchylující se od směrnice 2006/112/ES, pokud jde o omezení práva odpočtu DPH na vstupu z nákladů za nájem nebo leasing motorových vozidel, které se nepoužívají výhradně pro obchodní účely, na 50 %. Je-li právo na odpočet omezeno, je osoba povinná k dani osvobozena od vedení záznamů o DPH v případě soukromého používání vozidla. Platnost rozhodnutí skončí dnem uvedeným v rozhodnutí nebo dnem vstupu pravidel Společenství o omezení práva na odpočet DPH v této oblasti v platnost, a to v závislosti na tom, který den nastane dříve. |310 | Právní základ Článek 395 směrnice 2006/112/ES o DPH ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty. |329 | Zásada subsidiarity V souladu s článkem 395 směrnice o DPH musí být navrhované opatření, na jehož základě se členskému státu povoluje odchýlit se od ustanovení téže směrnice, přijato Radou na návrh Komise. Navrhované opatření proto může být přijato pouze na úrovni Společenství. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů:

type: legislation

jurisdiction: EU


text: |331 | Toto rozhodnutí se týká povolení udělovaného členskému státu na základě jeho vlastní žádosti a nezakládá žádnou povinnost. |332 | Vzhledem k velmi omezenému rozsahu odchylky je zvláštní opatření úměrné sledovanému cíli. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: jiné. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů: Podle článku 395 směrnice o DPH jsou odchylky od společných pravidel pro DPH možné pouze v případě, že je jednomyslně schválí Rada na návrh Komise. Rozhodnutí Rady je jediným vhodným nástrojem, neboť může být určeno jednotlivým členským státům. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |DALšÍ INFORMACE |Přezkum/revize/ustanovení o skončení platnosti |533 | Návrh obsahuje ustanovení o skončení platnosti. |1. NávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Spojenému království povoluje nadále používat opatření odchylující se od čl. 26 odst. 1 písm. a) a článků 168 a 169 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnotyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty [1] (DPH), a zejména na čl. 395 odst. 1 uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise[2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Rozhodnutím Rady 95/252/ES[3] a následně rozhodnutím Rady 98/198/ES[4] povolila Rada Spojenému království omezit na 50 % právo nájemce nebo příjemce leasingu odpočíst DPH na vstupu za poplatky z nájmu nebo leasingu osobního automobilu, pokud se tento automobil nepoužívá výhradně pro obchodní účely. Spojenému království bylo rovněž umožněno nepovažovat soukromé používání podnikového automobilu za poskytnutí služby za úplatu, pokud si jej najímá nebo pořizuje na leasing osoba povinná k dani pro obchodní účely. Tímto zjednodušujícím opatřením byl nájemce nebo příjemce leasingu zproštěn povinnosti vést záznamy o kilometrech najetých pro soukromé účely v podnikových automobilech a vypočítávat daň za kilometry najeté pro soukromé účely v jednotlivých automobilech.(2) Spojené království požádalo dopisem, který generální sekretariát Komise zaevidoval dne 5. února 2007, o prodloužení platnosti uvedené odchylky, která končí dnem 31. prosince 2007.(3) V souladu s čl. 395 odst. 2 směrnice 2006/112/EHS uvědomila Komise dopisem ze dne 15. října 2007 o žádosti Spojeného království ostatní členské státy. Dopisem ze dne 17. října 2007 oznámila Komise Spojenému království, že již má k dispozici veškeré informace nezbytné k posouzení žádosti.(4) Právní a věcné okolnosti, které opravňovaly k udělení povolení uplatňovat odchylku, se nezměnily a zůstávají v platnosti.(5) Dne 29. října 2004 Komise předložila návrh směrnice Rady, kterým se mění směrnice 77/388/EHS, nyní směrnice 2006/112/ES, který zahrnuje harmonizaci kategorií výdajů, v jejichž případě se mohou uplatnit výjimky z práva na odpočet z daně[5]. Podle tohoto návrhu lze výjimky z práva na odpočet uplatnit na motorová silniční vozidla. Je proto vhodné prodloužit dobu platnosti povolení do té doby, než vstoupí uvedená směrnice v platnost. Platnost povolení však v každém případě skončí nejpozději ke dni 31. prosince 2010, pokud uvedená směrnice do uvedeného data nevstoupí v platnost, aby bylo možné posoudit nezbytnost tohoto rozhodnutí s ohledem na procentní podíl celkového rozdělení použití na obchodní a soukromé.(6) Prodloužení platnosti odchylky nebude mít nepříznivý dopad na vlastní zdroje


text: Evropských společenství pocházející z DPH,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Odchylně od článků 168 a 169 směrnice Rady 2006/112/ES se Spojenému království povoluje omezit na 50 % právo nájemce nebo příjemce leasingu odpočíst DPH na vstupu za poplatky z nájmu nebo leasingu automobilu, pokud se tento automobil nepoužívá výhradně pro obchodní účely.Článek 2Odchylně od čl. 26 odst. 1 písm. a) směrnice Rady 2006/112/ES se Spojenému království povoluje nepovažovat soukromé používání podnikového automobilu za poskytnutí služby za úplatu, pokud si jej najímá nebo pořizuje na leasing osoba povinná k dani pro obchodní účely.Článek 3Platnost tohoto povolení končí dnem, kdy vstoupí v platnost předpisy Společenství, které vymezují, jaké výdaje týkající se motorových silničních vozidel nejsou způsobilé pro úplný odpočet DPH, avšak nejpozději dnem 31. prosince 2010.Článek 4Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1. Směrnice ve znění směrnice 2006/138/ES (Úř. věst. L 384, 29.12.2006, s. 92).[2] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[3] Úř. věst. L 159, 11.7.1995, s. 19.[4] Úř. věst. L 76, 13.3.1998, s. 31. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/855/ES (Úř. věst. L 369, 16.12.2004. s. 61).[5] KOM(2004) 728 v konečném znění.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0602
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 17.10.2007KOM(2007) 602 v konečném znění2007/0223 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo zavedení režimu Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu(předložená Komisí) {SEK(2007) 1310}{SEK(2007) 1312}{SEK(2007) 1336}DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Obecným cílem tohoto návrhu je přezkoumání a posílení přínosu Společenství k boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu pro zvýšení účinnosti opatření proti této mezinárodní epidemii a jejím environmentálním, hospodářským a sociálním důsledkům. |Obecné souvislosti Nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov je jednou z nejzávažnějších celosvětových hrozeb pro udržitelnost rybích populací a biologické rozmanitosti moří. V rámci mezinárodního společenství panuje široká shoda ohledně uznání mimořádné závažnosti tohoto problému a naléhavé potřeby přijmout příslušná opatření na jeho předcházení, potírání a odstranění. Tato shoda byla vyjádřena v různých mezinárodních nástrojích a zejména v dobrovolném Mezinárodním akčním plánu, který se týká této záležitosti, přijatým pod záštitou FAO v roce 2001. Společenství se zapojuje do boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu již více než 10 let. Od roku 2002 se jeho politika řídí jeho vlastním akčním plánem. Na základě tohoto plánu bylo Společenství v posledních letech vysoce aktivní a prosazovalo provádění ambiciózní politiky předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu na úrovni Společenství i na regionální a mezinárodní úrovni. Tato politika přinesla v dané oblasti významný pokrok. Vytvoření nových regionálních organizací pro řízení rybolovu, ať z podnětu EU nebo s její pevnou podporou, rozšířilo geografické pokrytí lovišť na volném moři podléhajících mezinárodní regulaci. Zároveň celá řada nových opatření přijatých v rámci stávajících regionálních organizací pro řízení rybolovu posílila kontrolu na moři a v přístavech a umožnila lepší sledování obchodních toků. Přijetí černých listin plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov mělo za následek přijetí odrazujících opatření zaměřených na plavidla, u nichž bylo zjištěno, že se této nezákonné činnosti dopouštějí. V roce 2004 vstoupil v platnost nový přístup usměrňující na základě partnerství vztahy EU s rozvojovými zeměmi, s nimiž EU uzavřela dvoustranné dohody o rybolovu. Posílení řídící a kontrolní kapacity těchto zemí je jedním ze základních kamenů uvedeného partnerství a pro tento cíl byla zvlášť vyčleněna značná částka z fondů EU. Mezitím na úrovni EU zaměřila reforma společné rybářské politiky schválená v roce 2002 pozornost na potřebu zlepšit dodržování pravidel, která se vztahují na rybáře a vody EU. Ačkoli již byl udělán velký kus práce, není pochyb, že nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov není ještě zdaleka vymýcen. Komise je toho názoru, že přetrvávání těchto praktik navzdory opatřením na úrovni Společenství i na mezinárodní úrovni a jejich environmentální a sociálně-ekonomické důsledky vyžadují neodkladnou a zásadní odpověď ze strany Společenství. Společenství má jedno z největších rybářských loďstev na světě a je třetí světovou rybářskou velmocí. Je také největším trhem a zaujímá první místo mezi dovozci produktů rybolovu. Hodnota produktů rybolovu dovezených do Společenství vzrostla v roce 2005 na téměř 14 miliard EUR. Kromě toho panuje přesvědčení, že značná část hospodářských subjektů Společenství má zaregistrováno velký počet rybářských plavidel v jiných státech pod cizí vlajkou. V souladu s mezinárodními závazky a


text: celkovým cílem zlepšit řízení a vyvarovat se nadměrného využívání přírodních zdrojů (stanoveným ve strategii udržitelného rozvoje EU schválené na zasedání Evropské rady v červnu 2006) má Společenství zvláštní odpovědnost hrát vedoucí úlohu v mezinárodním boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu. Komise má za to, že přišel čas dokončit stávající rámec, zvýšit jeho účinnost a zaměřit pozornost na potřebu lepšího vynucování a dodržování opatření nezbytných pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu V současném systému se nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov řeší částečně prostřednictvím ustanovení Společenství o kontrole, inspekci a prosazování platných předpisů v rámci Společenství (zejména nařízení Rady 2847/93 a nařízení Rady 2371/2002), i pokud jde o oblasti podléhající pravidlům dohodnutým v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu (zejména nařízení Rady 1936/2001 a 601/2004). |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tento návrh je zaměřen na dosažení obecného cíle společné rybářské politiky „zajistit takové využívání živých vodních zdrojů, které umožní udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky“, a v obecnějším rámci přispívá ke strategii udržitelného rozvoje dohodnuté na zasedání Evropské rady v červnu 2006 tím, že se zaměřuje na ochranu přírodních zdrojů. Je také v souladu s cíli stanovenými na vrcholné světové schůzce o udržitelném rozvoji v roce 2002, které se týkají řízení rybolovu. Snaha o zlepšení správy oceánů je také jednou z hlavních zásad, kterými se řídí současné úvahy o budoucí námořní politice Společenství. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů V období mezi lednem a březnem 2007 proběhly rozsáhlé konzultace na základě veřejného dokumentu předloženého útvary Komise a zveřejněného na internetových stránkách Komise. Podkladový materiál pro konzultaci, který zpracovalo GŘ pro rybolov a námořní záležitosti, aby usměrnilo tuto debatu, obsahoval stručnou analýzu daného problému a byl rozložen do devíti oblastí činnosti: (1) zlepšení kontroly zákonnosti činností rybářských plavidel třetích zemí vstupujících do rybářských přístavů Evropského společenství a jejich úlovků, (2) zlepšení kontroly produktů rybolovu ze třetích zemí dovážených do Společenství jinými prostředky než rybářskými plavidly z hlediska dodržování opatření na zachování a řízení živých vodních zdrojů, (3) uzavření trhu EU pro produkty pocházející z nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, (4) řešení nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu prováděného státními příslušníky členských států Evropského společenství mimo jeho území, (5) zlepšení právních prostředků pro zjišťování nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností, (6) zavedení účinného režimu pokut zaměřeného na zabránění závažnému porušování opatření v oblasti rybolovu, (7) zlepšení opatření proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu, (8) podpora politiky a prostředků rozvojových zemích zaměřených proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a (9) zvýšení synergie v oblasti sledování, kontroly a dozoru. V důsledku této konzultace proběhla řada jednání a Komise obdržela několik písemných příspěvků. Uvedená otázka byla projednávána v rámci neformálního jednání Rady ministrů pro rybolov dne 17. dubna 2007. Kromě toho dne 15. února 2007 schválil Evropský parlament usnesení o této záležitosti. Příspěvky zaslal široký okruh subjektů napojených na odvětví rybolovu, zejména Poradní výbor pro


text: rybolov a akvakulturu (ACFA), který sdružuje hlavní zúčastněné strany zapojené do odvětví rybolovu na úrovni Společenství, evropské a vnitrostátní organizace pro rybolov (Francie, Španělsko, Řecko), zástupci zpracovatelského průmyslu, maloobchodníci, banky a spotřebitelé, odborové svazy, četné nevládní organizace (specializované na otázky životního prostředí a rozvoje), orgány veřejné moci z Německa a Spojeného království, jeden člen národního parlamentu (Nizozemsko), jakož i orgány veřejné moci z Norska a ze Světové banky a jedna společnost specializovaná na zpětné sledování. |Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Iniciativa Komise se setkala s velmi příznivou zpětnou vazbou ze strany účastníků konzultačního procesu. Téměř všechny příspěvky zdůrazňovaly vhodnost posílení opatření Společenství v této oblasti. Za významné všeobecně považovaly oblasti činností uvedené Komisí v jejím podkladovém materiálu pro konzultaci. Jedno odlišné stanovisko vyjádřené zúčastněnými stranami se týkalo oblasti působnosti této iniciativy. Část odvětví rybolovu měla za to, že by iniciativa neměla zahrnovat rybářské loďstvo Společenství, které podléhá režimu komplexní kontroly, a dá se předpokládat, že nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov neprovádí. Většina respondentů však podpořila myšlenku, že iniciativa by měla být široká a měla by zahrnovat rybolovné činnosti všech rybářských loďstev (v rámci Společenství i mimo ně). Některé zúčastněné strany vyjádřily také obavy z problémů, které by mohlo způsobit přijetí jednotného přístupu Společenství k danému problému, jenž by nebral na vědomí specifické rysy rybolovu a regionů postižených nezákonným, nehlášeným a neregulovaným rybolovem a vytvářel zbytečná nová omezení. Byla zdůrazněna skutečnost, že by Společenství mělo zaměřit své budoucí akce na nejzávažnější porušování rybolovného práva. Některé zúčastněné strany zastávaly názor, že prioritou by mělo být lepší provádění stávajícího rámce a nové regulační iniciativy by měly být zaváděny pouze v případě potřeby. Další závažná obava, která byla vyjádřena, se týkala potenciálních negativních dopadů opatření v oblasti obchodu na rozvojové země a byla zdůrazněna potřeba hloubkové analýzy této otázky. |Otevřené konzultace probíhaly přes internet od 15. ledna 2007 do 12. března 2007. Komise obdržela okolo 30 písemných příspěvků. Příspěvky, které Komise obdržela, jsou dostupné na adrese: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/consultations/consultation_150107_en.htm Výsledky konzultačního procesu byly shrnuty v dokumentu, který tvoří přílohu ke zprávě o posouzení dopadů návrhu předloženého Komisí. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Dotčená vědecká/odborná odvětví Útvary Komise využily externích odborných konzultací na podporu některých prvků, které se týkají tohoto návrhu. Účelem zvláštní úmluvy č. 36/2006 bylo analyzovat užitečnost a dopad obchodních opatření plánovaných Komisí jako nástroj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu. Byla zadána zvláštní zakázka č. 5/2007 na zajištění ostatních nezbytných vnějších prvků a vstupů, které by mohla Komise použít pro závěrečné zpracování posouzení dopadů týkajících se opatření, která by mohla být součástí budoucích návrhů Komise proti nezákonnému nehlášenému a neregulovanému rybolovu. |Použitá metodika V rámci platných rámcových smluv (FISH/2003/02 a FISH/2006/20) mezi Komisí a externí poradenskou firmou Océanic Développement byly uzavřeny dvě zvláštní úmluvy. |Hlavní konzultované organizace/odborníci Externí poradenská firma Océanic Développement. |Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Existence potenciálně závažných rizik s nevratnými důsledky nebyla zmíněna. |První studie poskytuje informace týkající se současné situace Evropského společenství jako předního aktéra v oblasti obchodu s produkty rybolovu, popisuje zranitelnost trhu Společenství


text: vůči dovozům produktů rybolovu pocházejících z nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu a analyzuje různé prostředky, které by mohlo Společenství zavést, aby učinilo přítrž těmto dovozům. Druhá studie uvádí zejména problémy vyvolané nedostatečnou úrovní sankcí používaných členskými státy za závažná porušení pravidel společné rybářské politiky. Zdůrazňuje také velkou různorodost úrovně sankcí v rámci vnitrostátních právních předpisů, což má za následek nerovné podmínky na úrovni Společenství, které podporují další provádění nezákonných praktik. |Prostředky zveřejnění odborných stanovisek Studie budou zpřístupněny na internetových stránkách GŘ pro rybolov a námořní záležitosti. |Posouzení dopadů Komise provedla posouzení dopadů uvedeného návrhu a na jeho základě zpracovala zprávu, která bude dostupná na internetových stránkách GŘ pro rybolov a námořní záležitosti v rámci Evropské komise. V této zprávě byly zvažovány tyto varianty: – zlepšit provádění současného rámce ve vodách Společenství a posílit politiku Společenství proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu v rámci mnohostranných a dvoustranných orgánů pro řešení vnějších aspektů daného problému. Tato varianta by nevyžadovala přijetí žádného nového regulačního nástroje. Nepřinesla by však dostatečnou odpověď z hlediska naléhavosti situace ani odpověď na nejzávažnější problémy, které poškozují současný systém, a to zranitelnost trhu Společenství vůči dovozu produktů nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu a pokračování rybolovných činností prováděných plavidly plujícími pod nevyhovující vlajkou. Tyto dva problémy vyžadují přijetí nových právních nástrojů. Tato varianta by jednoduše znamenala, že Společenství klade větší důraz na boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, aniž by však zavedlo nástroje potřebné pro tento účel. Existuje reálné riziko, že tato varianta zůstane pouze projevem dobré vůle, nepřinese žádné podstatné změny a jen zachová současný stav; – vyvinout politiku založenou na přístupu případ od případu, který by byl přizpůsoben zvláštním rysům různých druhů ryb a oblastí vystavených nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu na významné úrovni. V rámci této varianty by měl být prováděn cílený přístup zaměřený na nejzřejmější projevy nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, který umožňuje konkrétně reagovat v závislosti na zvláštnostech dotčených populací nebo oblastí. V důsledku měnící se povahy a utajování nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu je účinnost této varianty nejistá. Existuje vysoké riziko, že tato varianta poskytne řešení, která nejsou v době jejich přijetí již přizpůsobena samotnému danému problému a nakonec minou skutečné cíle. Také by bylo zřejmě obtížné provádět tento přístup k nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu ve vodách rozvojových zemí. Kromě toho by tato varianta nebyla bezplatná. Její provádění by se změnilo v přijímání souboru regulačních nástrojů pro každou konkrétní situaci, která má být pokryta. Náklady na její dodržování by byly též vysoké, a pokud jde o zvláštní režimy osvědčení vztahující se na omezený počet druhů, možná ještě vyšší než náklady na obecný režim osvědčení platný pro dovozy všech produktů rybolovu; – přijmout novou a komplexní iniciativu, která se vztahuje na vody v rámci Společenství i mimo ně, opírá se o jasné politické zásady a regulační opatření,doplnila by současný rámec, zajistila by lepší dodržování platných předpisů a umožnila by ES přijmout jednostranná ambiciózní opatření pro splnění svých mezinárodních závazků v případech, kdy mnohostranná opatření nejsou schopna zajistit uspokojivý výsledek. Tato varianta by vyžadovala


text: přijetí ambiciózního regulačního nástroje odpovídajícího třem hlavním výzvám, jimž musí Společenství čelit, pokud jde o nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov: zastavit dovoz produktů nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu do Společenství, řešit problém týkající se rybářských plavidel plujících pod nevyhovujícími vlajkami mimo vody Společenství a zlepšit dodržování pravidel SRP ve vodách Společenství. Provedení této varianty by bylo náročné a vyžadovalo by značné změny. V první řadě předpokládá, že Společenství přijme zásadní regulační nástroj. Tato varianta by přinesla nové úkoly a náklady, které by však měly být zmírněny prostřednictvím různých mechanismů a doprovodných opatření. Tyto náklady se zdají být úměrné potřebě Společenství podstatně zvýšit účinnost jeho politiky vůči nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Návrh se opírá o zásadu, že účinná strategie proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu by měla být komplexní a pokrývat všechny aspekty daného problému napříč celým dodavatelským řetězcem. Návrh zavádí režim určený pro zastavení dovozu produktů pocházejících z nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu do Společenství. Za tímto účelem by měl být zaveden režim osvědčení. Podle tohoto režimu by byl dovoz všech produktů rybolovu (včetně zpracovaných produktů) do Společenství podmíněn osvědčením o jejich zákonném odlovu vydaným státem vlajky. Jako doplněk k tomuto opatření by mělo být zlepšeno sledování vykládky rybářských plavidel třetích zemí prostřednictvím nových podmínek vztahujících se na přístup do přístavů Společenství a na překládky. Návrh též předpokládá soubor opatření určených k tomu, aby bylo provozovatelům rybářských plavidel zabráněno zneužívat toho, že některé státy nebyly schopny zajistit, aby jejich rybářská loďstva dodržovala pravidla řízení a zachování rybolovných zdrojů. V případech, kdy nelze nalézt účinné řešení v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu, by Společenství mohlo stanovit a uložit pokuty rybářským plavidlům nebo státům, jejichž činnost je z hlediska mezinárodního práva nezákonná a ohrožuje udržitelnost rybolovných zdrojů. Návrh zavádí režim sblížení maximální úrovně sankcí, které mají členské státy použít v případě závažných porušení pravidel SRP. Zároveň obsahuje ustanovení, jež posilují odpovědnost členských států vůči jejich státním příslušníkům, kteří se účastní rybolovných činností mimo Společenství nebo tyto činnosti podporují. |Právní základ Článek 37 Smlouvy o založení ES |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů. |Boj s utajovanými a protizákonnými činnostmi, jako je nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vyžaduje přijetí opatření úměrných rozsahu dotčených činností a přizpůsobených jejich povaze. V důsledku opatření obsažených v tomto návrhu vzniknou hospodářským subjektům a vnitrostátní správě v členských státech EU a ve třetích zemích určité náklady. To je zejména případ zavedení režimu osvědčení, který se vztahuje na všechny dovozy produktů rybolovu do Společenství. Tyto náklady by však měly být poměrně omezené a do značné míry kompenzované výhodami, které vyplynou z provádění uvedených opatření. |Na pomoc kontrolním orgánům členských států při plnění jejich úkolů by měl být zřízen systém varování, který informuje tyto orgány o pochybách týkajících se dodržování opatření na zachování živých mořských zdrojů pro produkty z některých rybářských plavidel, jejich provozovatelů nebo států. To umožní kontrolním orgánům vymezit


text: priority své činnosti a snížit pracovní zátěž spojenou s ostatními opatřeními obsaženými v návrhu. Nová strategie proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu navrhovaná Komisí též podporuje posílení spolupráce mezi kontrolními orgány; tyto snahy, které má vést Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu, by měly pomoci ke spojení prostředků kontroly a zvýšení celkové účinnosti kontrolních opatření v rámci Společenství. Další požadavky kontroly uložené správě a provozovatelům by měly být odpovídající a přiměřené, pokud jde o zajištění správného uplatňování dotyčných opatření. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů. Společná rybářská politika je oblastí výlučné pravomoci Společenství. Pravidla přijatá na úrovni Společenství by měla být jednotná a závazná, aby bylo zamezeno koexistenci různých norem v jednotlivých členských státech. Proto je oprávněné, aby byla uvedená opatření obsažena v návrhu nařízení. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |DALšÍ INFORMACE |Zjednodušení |Návrh stanoví zjednodušení právních předpisů. |Návrh stanoví zjednodušení a zdokonalení rámce kontrol, inspekcí a vynucování pravidel společné rybářské politiky odvozených z rozhodnutí přijatých v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu. Společenství je členem asi tuctu těchto organizací. Jejich ustanovení se mohou v jednotlivých organizacích podstatně lišit. V současné době jsou prováděna do práva Společenství prostřednictvím různých nařízení Rady. To vyvolává dva problémy. Zaprvé, objem ustanovení regionálních organizací pro řízení rybolovu a četnost jejich přijímání a revizí často ztěžuje jejich včasné provedení do práva Společenství. Za druhé, koexistence různých předpisů pocházejících z různých právních řádů vytváří zmatek mezi hospodářskými subjekty Společenství a členskými státy. Proto Komise navrhuje, aby bylo začlenění hlavních ustanovení, která se týkají kontroly, inspekce a vynucování pravidel přijatých v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu, do práva Společenství zajištěno prostřednictvím navrhovaného nařízení. Toto nařízení by sjednotilo nejambicióznější normy přijaté v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu, jichž je Společenství stranou, a rozšířilo jejich oblast působnosti na všechny vody podléhající regionálním organizacím pro řízení rybolovu. To by přispělo ke zjednodušení rámce vztahujícího se na hospodářské subjekty a orgány veřejné moci Společenství prostřednictvím sladění pravidel podle nejvyšších platných norem kontroly, inspekce a vynucování. |Zrušení platných právních předpisů Přijetí návrhu povede ke zrušení platných právních předpisů. |Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti |Uvedený návrh obsahuje ustanovení o přezkumu. |1. 2007/0223 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo zavedení režimu Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[3],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[4],vzhledem k těmto důvodům:(1) Společenství je smluvní stranou Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu, ratifikovalo Dohodu o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací (dohoda OSN z roku 1995 o populacích ryb) a přijalo Dohodu k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři. Tato ustanovení stanovila zejména zásadu, že všechny státy mají povinnost přijmout příslušná


text: opatření na zajištění udržitelného řízení mořských zdrojů a za tímto účelem vzájemně spolupracovat.(2) Cílem společné rybářské politiky, jak je stanovena v nařízení Rady (ES) č. 2371/2002, je zajistit využívání živých vodních zdrojů zajišťující udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky.(3) Nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov představuje jednu z nejzávažnějších hrozeb pro udržitelné využívání živých vodních zdrojů, která ohrožuje samotnou podstatu společné rybářské politiky a mezinárodních snah na podporu lepší správy oceánů. Nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov rovněž představuje hrozbu pro biologickou rozmanitost moří, kterou je třeba řešit v souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise – Zastavení ztráty biologické rozmanitosti do roku 2010 – a v dalších letech (KOM(2006) 216).(4) V souladu se svými mezinárodními závazky a vzhledem k rozsahu a naléhavosti daného problému by mělo Evropské společenství podstatně posílit své akce proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a přijmout nová regulační opatření postihující všechny aspekty tohoto jevu.(5) V souladu s Mezinárodním akčním plánem o předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, který přijala v roce 2001 Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO), jsou za nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov považovány tyto nezákonné, nehlášené nebo neregulované činnosti:1. Nezákonným rybolovem se rozumí činnosti:- prováděné vnitrostátními nebo zahraničními plavidly ve vodách pod jurisdikcí určitého státu, bez povolení tohoto státu nebo v rozporu s jeho zákony a předpisy;- prováděné plavidly plujícími pod vlajkou států, které jsou stranami příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu, ale působí v rozporu s opatřeními na zachování a řízení živých mořských zdrojů přijatými touto organizací a závaznými pro státy nebo s příslušnými ustanoveními platného mezinárodního práva; nebo- porušující vnitrostátní zákony nebo mezinárodní závazky, včetně závazků spolupracujících států vůči příslušné regionální organizaci pro řízení rybolovu.2. Nehlášeným rybolovem se rozumí rybolovné činnosti:- neohlášené nebo nesprávně ohlášené příslušnému vnitrostátnímu orgánu, v rozporu s vnitrostátními zákony a předpisy; nebo- prováděné v oblasti pravomoci příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu, které nebyly ohlášeny nebo byly nesprávně ohlášeny, v rozporu s ohlašovacími postupy uvedené organizace.3. Neregulovaným rybolovem se rozumí rybolovné činnosti:- v oblasti působnosti příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu, které provádějí plavidla bez státní příslušnosti nebo plavidla plující pod vlajkou státu, který není stranou této organizace, nebo rybolovným subjektem způsobem, který se neslučuje s opatřeními uvedené organizace na zachování a řízení živých mořských zdrojů nebo je s nimi v rozporu; nebo- v oblastech nebo u rybích populací, na něž se nevztahují žádná platná opatření na zachování a řízení živých mořských zdrojů a kde se tyto rybolovné činnosti provádějí způsobem neslučitelným s odpovědností států za zachování živých mořských zdrojů podle mezinárodního práva.(6) Opatření Evropského společenství by měla být zejména zaměřena na chování spadající do definice nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, které působí nejzávažnější škody na mořském prostředí, udržitelnosti rybích populací a sociálně-ekonomické situaci rybářů jednajících podle pravidel zachování a řízení rybolovných zdrojů.(7) V souladu s definicí nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu by měla být oblast působnosti tohoto nařízení rozšířena na rybolovné činnosti prováděné na volném moři a v námořních vodách pod jurisdikcí nebo svrchovaností pobřežních států, včetně námořních vod pod jurisdikcí nebo svrchovaností


text: členských států Evropského společenství.(8) Pro náležité řešení vnitřního rozměru nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu je mimořádně důležité, aby Evropské společenství přijalo nezbytná opatření pro zlepšení dodržování pravidel společné rybářské politiky; ustanovení za tímto účelem by měla být až do revize nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku vložena do tohoto nařízení.(9) Pravidla Společenství, zejména hlava II nařízení 2847/93, stanoví komplexní režim určený pro sledování zákonnosti odlovů rybářských plavidel Společenství; současný režim vztahující se na produkty rybolovu odlovené rybářskými plavidly třetí země a dovezených do Společenství nezajišťuje rovnocennou úroveň kontroly; tento nedostatek představuje významný podnět pro zahraniční hospodářské subjekty provádějící nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, aby prodávaly své produkty ve Společenství a zvyšovaly ziskovost svých činností; jako největší světový trh a dovozce produktů rybolovu má Společenství zvláštní odpovědnost za zajištění toho, aby produkty rybolovu dovážené na jeho území nepocházely z nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu; proto je třeba zavést nový režim, který zajistí náležitou kontrolu produktů rybolovu dodávaných do Společenství v celém dodavatelském řetězci.(10) Pravidla Společenství, která upravují přístup do přístavů Společenství pro rybářská plavidla plující pod vlajkou třetí země, by měla být posílena s ohledem na zajištění dostatečné kontroly zákonného odlovu produktů rybolovu vyložených rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou třetí země; mělo by to zejména znamenat, že přístup do přístavů Společenství bude povolen pouze rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou třetí země, která jsou schopna poskytnout přesné informace o zákonnosti svých odlovů a nechat si tyto informaci potvrdit svým státem vlajky.(11) Překládky na moři unikají řádné kontrole ze strany států vlajky nebo pobřežních států a subjekty provádějící nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov je obvykle využívají pro zastření nezákonné povahy svých úlovků; proto je odůvodněné, aby Společenství povolovalo jen překládky v rámci určeného přístavu členských států, nebo pokud jde o překládky týkající se rybářských plavidel Společenství, v rámci vod Společenství nebo v přístavech třetích zemí.(12) Je vhodné stanovit podmínky, postup a četnost inspekcí v přístavu týkajících se rybářských plavidel plujících pod vlajkou třetí země, které provádí členské státy.(13) Dovoz produktů rybolovu pocházejících z nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu do Společenství je třeba zakázat; pro zajištění účinnosti tohoto zákazu a dále pro zajištění toho, že byly všechny dovezené produkty odloveny v souladu s opatřeními na zachování a řízení živých mořských zdrojů, případně s dalšími příslušnými pravidly vztahujícími se na dotčené rybářské plavidlo, by měl být zaveden režim osvědčení vztahující se na všechny dovozy produktů rybolovu do Společenství.(14) Při provádění režimu osvědčení by mělo vzít Společenství v úvahu omezené kapacity rozvojových zemí.(15) Je vhodné, aby v rámci tohoto režimu bylo osvědčení vyžadováno jako předpoklad dovozu produktů rybolovu do Společenství. Toto osvědčení by mělo obsahovat informace umožňující prokázat zákonnost dotčených produktů; mělo by být potvrzeno státem vlajky daného rybářského plavidla, které dotčené ryby ulovilo, v souladu s povinností zajistit v rámci mezinárodního práva, aby plavidla plující pod jeho vlajkou dodržovala mezinárodní pravidla zachování a řízení rybolovných zdrojů.(16) Je nezbytné, aby se režim osvědčení vztahoval na všechny dovozy produktů rybolovu do Společenství, včetně těch produktů,


text: které byly přepravovány nebo zpracovány v jiné zemi než ve státě vlajky předtím, než se dostaly na území Společenství. Proto by se měly na tyto produkty vztahovat zvláštní požadavky, aby bylo zaručeno, že produkty, které se dostanou na území Společenství, nejsou odlišné od těch, jejichž zákonnost potvrdil příslušný stát vlajky.(17) Do režimu osvědčení by měl spadat i vývoz úlovků plavidel plujících pod vlajkou členského státu pro účely zpracování.(18) Je třeba, aby členské státy, do nichž mají být produkty dovezeny, byly schopny ověřit platnost osvědčení o odlovu provázejícího zásilku a měly právo odmítnout dovoz v případě, že podmínky stanovené v nařízení ohledně osvědčení o odlovu nejsou splněny.(19) Na pomoc kontrolním orgánům členských států při plnění jejich úkolů v oblasti sledování zákonnosti produktů rybolovu dovážených do Společenství, jakož i pro varování hospodářských subjektů Společenství by měl být zřízen systém varování určený k šíření informací o opodstatněných pochybách týkajících se dodržování platných pravidel zachování a řízení některými třetími zeměmi.(20) Je nezbytné, aby Společenství přijalo odrazující opatření vůči rybářským plavidlům, která provádějí nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov a nepodřizují se příslušnému opatření ze strany svého státu vlajky zaměřenému na tyto činnosti.(21) Za tímto účelem by měla Komise ve spolupráci s členskými státy, Agenturou pro kontrolu rybolovu, třetími státy a jinými orgány identifikovat rybářská plavidla podezřelá z provádění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu a vyžádat si informace od příslušného státu vlajky ohledně přesnosti těchto zjištění.(22) Pro usnadnění šetření týkajících se rybářských plavidel, u nichž se přepokládá, že provádějí nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, a zabránění dalšímu pokračování tohoto údajného porušování předpisů by měla tato plavidla podléhat zvláštním požadavkům kontroly a inspekce ze strany členských států.(23) Existují-li na základě získaných informací dostatečné důvody pro to, aby byla rybářská plavidla považována za plavidla provádějící nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov a aby se mělo zato, že příslušné státy vlajky nepřijaly účinná opatření v reakci na tyto činnosti, je vhodné, aby Komise zařadila tato plavidla na seznam plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov.(24) Za účelem nápravy neexistence účinného opatření států vlajky vůči rybářským plavidlům plujícím pod jejich vlajkami a zařazeným na seznam plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov a za účelem omezení pokračování rybolovných činností těchto plavidel by měly členské státy použít vůči těmto plavidlům zvláštní opatření.(25) Pro zabezpečení práv plavidel zařazených na seznam plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov a států jejich vlajky by měl postup zařazení na tento seznam poskytnout danému státu vlajky a pokud možno dotčenému vlastníkovi nebo provozovateli možnost slyšení v každém stádiu tohoto řízení a umožnit vyřazení plavidla z tohoto seznamu, pokud již nesplňuje kritéria zařazení na tento seznam.(26) Pro zajištění jednotného rámce ve Společenství a zamezení nadměrného počtu seznamů týkajících se rybářských plavidel zapojených do nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu by měly být seznamy těchto plavidel přijaté regionálními organizacemi pro řízení rybolovu automaticky zařazeny do odpovídajícího seznamu zpracovaného Komisí.(27) V případě, že některé státy nesplní svoji povinnost, kterou jim ukládá mezinárodní právo jako státu vlajky, přístavnímu nebo pobřežnímu státu nebo státu daného trhu, přijmout příslušná opatření pro zajištění dodržování pravidel


text: zachování a řízení rybolovných zdrojů ze strany svých plavidel nebo státních příslušníků, stává se toto pochybení jedním z hlavních hnacích motorů nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu a mělo by je řešit Společenství.(28) Za tímto účelem by mělo mít Společenství kromě svých opatření na mezinárodní a regionální úrovni právo identifikovat tyto nespolupracující státy na základě průhledných, jasných a objektivních kritérií opírajících se o mezinárodní normy a poté, co je těmto státům poskytnuta možnost slyšení, by mělo Společenství přijmout vůči těmto státům nediskriminační, zákonná a přiměřená opatření, včetně obchodních opatření.(29) Je nezbytné, aby bylo státním příslušníkům členských států Společenství účinně bráněno v zapojování do nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu rybářských plavidel plujících pod vlajkou třetích zemí a působících mimo Společenství a v podpoře těchto činností; aniž je dotčen prvořadý význam odpovědnosti státu vlajky, měly by členské státy za tímto účelem zavést nezbytná opatření a spolupracovat s ostatními členskými státy a třetími zeměmi na identifikaci svých státních příslušníků provádějících tyto činnosti, zajistit, aby jim byly ukládány příslušné sankce, a ověřovat činnosti svých státních příslušníků zapojených do činností plavidel třetích zemí mimo rámec Společenství.(30) Problém přetrvávání vysokého počtu závažných porušení pravidel SRP v rámci vod Společenství nebo hospodářskými subjekty Společenství vězí do velké míry v nedostatečně odrazující úrovni pokut předepsaných v rámci právních předpisů členských států ukládaných za závažná porušení těchto pravidel; tento nedostatek je dále umocněn vysokou různorodostí v úrovni sankcí napříč členskými státy, což povzbuzuje hospodářské subjekty k nezákonným činnostem ve vodách nebo na území členských států, kde jsou tyto sankce nejnižší; pro řešení tohoto nedostatku na základě ustanovení uvedených v nařízeních 2371/2002 a 2847/93 v této oblasti je vhodné sblížit v rámci Společenství maximální úrovně pokut plánovaných v souvislosti se závažným porušením pravidel SRP, jakož i naplánovat doplňující opatření.(31) Kromě chování, které představuje závažné porušení pravidel stanovených pro rybolovné činnosti, by mělo být za závažné porušování předpisů, jež vyžaduje přijetí sankcí ze strany členských států, považováno také chování subjektů zapojených do obchodu s produkty rybolovu pocházejícími z nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu nebo z plavidel identifikovaných jako plavidla provádějící nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov.(32) Závažné porušení pravidel SRP by se mělo trestat účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi, které by se měly také vztahovat na právnické osoby v celém Společenství, neboť toto porušování se provádí do velké míry v zájmu právnických osob nebo v jejich prospěch.(33) Provedení ustanovení, která se týkají pozorování plavidel na moři, přijatých v rámci některých regionálních organizací pro řízení rybolovu by mělo být sladěno na úrovni Společenství.(34) Pro zajištění toho, aby byl nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov náležitě vyšetřen a mohla být použita opatření stanovená v tomto nařízení, je nezbytná spolupráce členských států, Komise a třetích zemí; na podporu této spolupráce by měl být zaveden systém vzájemné pomoci.(35) V souladu se zásadou proporcionality je nezbytné a vhodné pro dosažení základního cíle odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu stanovit pravidla pro opatření předvídaná v tomto nařízení. V souladu s čl. 5 odst. 3 Smlouvy nepřesahuje toto nařízení rámec toho, co je nutné pro dosažení stanovených cílů.(36) Opatření nezbytná pro


text: provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi.(37) Toto nařízení označuje nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov za zvlášť závažné porušení platných zákonů, pravidel nebo nařízení, neboť závažně ohrožuje dosažení cílů porušovaných pravidel a ohrožuje udržitelnost dotčených populací nebo zachování mořského prostředí. Vzhledem ke svému omezenému rozsahu působnosti se musí toto nařízení opírat o nařízení Rady 2847/93, kterým se zavádí základní rámec pro kontrolu a sledování rybolovných činností v rámci společné rybářské politiky, a doplňovat je. Proto toto nařízení posiluje pravidla nařízení 2847/93 v oblasti přístavních inspekcí plavidel třetích zemí (články 28e, 28f a 28g), která jsou nyní zrušena a nahrazena režimem přístavních inspekcí stanoveným v kapitole II tohoto nařízení. Kromě toho toto nařízení stanoví v kapitole X režim sankcí, který se vztahuje konkrétně na nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti. Ustanovení nařízení 2847/93, která se týkají se sankcí (článek 31), zůstávají tedy v platnosti, pokud jde o porušení pravidel společné rybářské politiky, která nejsou předmětem tohoto nařízení.(38) Ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů upravuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů, což se v plné míře vztahuje na zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení, zejména co se týká práv subjektů údajů na přístup k údajům, jejich opravy, blokování a výmaz a oznámení třetím osobám, která proto nebyla v tomto nařízení podrobně rozváděna.(39) V důsledku vstoupení v platnost nových ustanovení o záležitostech upravených nařízeními Rady 2847/93, 1093/94, 1447/1999, 1936/2001 a 601/2004 by měla být uvedená nařízení nebo jejich části zrušeny,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Kapitola I Obecná ustanoveníČlánek 1 – Předmět a rozsah působnosti1. Toto nařízení zavádí režim Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu.2. Za tímto účelem přijme každý členský stát v souladu s právem Společenství patřičná opatření k zajištění účinnosti tohoto režimu. Příslušným orgánům pak poskytne dostatečné prostředky, aby mohly plnit své úkoly vymezené v tomto nařízení.3. Režim se vztahuje na všechny nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti a na všechny činnosti s tím související prováděné na území nebo v mořských vodách pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států nebo rybářskými plavidly či státními příslušníky Společenství. Aniž je dotčena jurisdikce dotčeného státu vlajky nebo pobřežního státu, vztahuje se uvedený režim též na nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti prováděné plavidly, která nepatří Společenství, na volném moři nebo ve vodách pod jurisdikcí určité třetí země.4. Režim Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu se provede ve spojení s nařízením Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku.Článek 2 – DefinicePro účely tohoto nařízení se:a) „rybářským plavidlem“ rozumí jakékoli plavidlo jakékoli velikosti používané nebo určené k používání pro účely obchodního využívání rybolovných zdrojů, včetně podpůrných lodí, dopravních plavidel, lodí na zpracování ryb a lodí podílejících se na překládkách;b) „produkty rybolovu“


text: rozumí veškeré produkty vylovené z moře, které spadají pod kapitolu 03 a položky 1604 a 1605 kombinované nomenklatury stanovené nařízením Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku v platném znění;c) „opatřeními pro zachování a řízení živých mořských zdrojů“ rozumí opatření na zachování jednoho nebo více druhů živých mořských zdrojů, která jsou přijata a používají se v souladu s příslušnými předpisy mezinárodního práva a práva Společenství;d) „překládkou“ rozumí vykládka všech nebo jakýchkoli ryb na palubě z jednoho rybářského plavidla na druhé;e) „dovozem“ rozumí dovezení odlovených nebo zpracovaných produktů rybolovu na území Evropského společenství, včetně jejich dovezení pro účely překládky v přístavech na jeho území;f) „vývozem“ rozumí jakékoli přemístění produktů rybolovu odlovených plavidly plujícími pod vlajkou určitého členského státu do nějaké třetí země, včetně jejich přesunu z území Evropského společenství, ze třetí země nebo z lovišť do určité třetí země;g) „zpětným vývozem“ rozumí jakékoli produktů rybolovu, které byly předtím dovezeny na území Evropského společenství tak, jak byl uloveny nebo zpracovány, z území Evropského společenství;h) „regionálními organizacemi pro řízení rybolovu“ rozumí subregionální nebo regionální organizace či uspořádání s pravomocí uznanou mezinárodním právem zavádět opatření na zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací vyskytujících se v oblastech na volném moři, za něž jsou na základě úmluvy nebo dohody o svém zřízení zodpovědné;i) „smluvní stranou“ rozumí smluvní strana mezinárodní úmluvy nebo dohody zřizující regionální organizaci pro řízení rybolovu, jakož i státy, subjekty nebo rybolovné subjekty spolupracující s touto organizací, jimž byl pro tento účel udělen status spolupracující nesmluvní strany;j) „zpozorováním“ rozumí každé pozorování rybářského plavidla, které může splňovat jedno nebo více kritérií uvedených v článku 3, plavidlem, letadlem nebo příslušným orgánem odpovědným za inspekci na moři některého členského státu nebo velitelem rybářského plavidla Společenství;k) „společnými rybolovnými operacemi“ rozumí jakákoli operace mezi dvěma nebo více plavidly, při kterých se přemisťuje úlovek z lovného zařízení jednoho plavidla na druhé;l) „právnickou osobou“ rozumí jakýkoli subjekt, který má tento status v rámci platného vnitrostátního práva, kromě států nebo veřejných orgánů, jež vykonávají státní pravomoc, a veřejných organizací.Článek 3 – Rybářská plavidla zapojená do nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činnostíRybářské plavidlo se považuje za plavidlo provádějící nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti, pokud se ukáže, že v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení živých mořských zdrojů platnými pro oblast, kde provozovalo tyto činnosti:a) lovilo bez platné licence, oprávnění nebo povolení vydaného státem vlajky nebo příslušným pobřežním státem nebob) zaznamenalo nebo nahlásilo závažné nepravdivé údaje o úlovku nebo údaje s ním související neboc) lovilo v uzavřené oblasti, během uzavřeného rybolovného období, bez kvóty nebo po jejím vyčerpání nebod) provádělo přímý rybolov populací, na něž se vztahuje moratorium nebo jejichž lov je zakázán, neboe) používalo zakázané rybolovné zařízení nebof) falšovalo nebo skrývalo označení, identifikaci nebo registraci plavidla nebog) zatajovalo důkazy týkající se vyšetřování nebo s nimi manipulovalo či je ničilo neboh) bránilo rybářským inspektorům ve vykonávání jejich povinností při kontrole dodržování platných opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů nebo pozorovatelům ve vykonávání jejich


text: povinností při kontrole dodržování platných předpisů Společenství neboi) nedodržovalo požadavky systému satelitního sledování rybářských plavidel (VMS) neboj) lovilo nebo vykládalo podměrečné ryby nebok) překládalo úlovky plavidel identifikovaných v souladu s tímto nařízením jako plavidla provádějící nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti nebo se účastnilo společných rybolovných činností s těmito plavidly, a to zejména s těmi, která jsou zařazena na seznamy plavidel zapojených do nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu vedené Evropským společenstvím nebo regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, nebo tato plavidla podporovalo nebo jim doplňovalo zásoby,nebo pokud:a) provozovalo rybolovné činnosti v oblasti určité regionální organizace pro řízení rybolovu způsobem, který nebyl v souladu nebo byl v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení živých mořských zdrojů této organizace, a plulo pod vlajkou státu, který není stranou této organizace, nebob) nemá státní příslušnost, a je proto plavidlem bez státní příslušnosti.Kapitola II Přístavní kontrola rybářských plavidel třetích zemíODDÍL I – PODMÍNKY PRO PřÍSTUP RYBÁřSKÝCH PLAVIDEL TřETÍCH ZEMÍ DO PřÍSTAVUČlánek 4 – Režim státní přístavní kontroly1. Tato kapitola stanoví obecná pravidla a podmínky pro udržování účinného režimu státní přístavní kontroly pro rybářská plavidla třetích zemí vplouvajících do přístavů členských států za účelem předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu.2. Kromě případů vyšší moci je zakázán přístup do přístavů, poskytování přístavních služeb a provádění vykládky, překládky nebo zpracování rybolovných produktů na palubě v těchto přístavech rybářským plavidlům třetích zemí, pokud nesplňují požadavky stanovené v této kapitole a ostatní příslušná ustanovení tohoto nařízení.3. Překládky mezi rybářskými plavidly třetích zemí nebo mezi těmito plavidly a plavidly plujícími pod vlajkou určitého členského státu jsou ve vodách Společenství zakázány a v souladu s ustanoveními této kapitoly probíhají pouze v přístavu.4. Plavidla plující pod vlajkou určitého členského státu nejsou oprávněna překládat na moři úlovky z plavidel třetích zemí mimo vody Společenství.Článek 5 – Určené přístavy1. Členské státy určí místo pro vykládku nebo místo blízko pobřeží (určené přístavy), kde je povolena vykládka nebo překládka ryb uvedená v odstavci 2.2. Přístup k přístavním službám a provedení vykládky, překládky nebo zpracování rybolovných produktů na palubě je rybářským plavidlům třetích zemí povoleno pouze v určených přístavech.3. Členské státy předají Komisi nejpozději do 15. ledna každého roku seznam určených přístavů. Veškeré následné změny v tomto seznamu musí být oznámeny Komisi alespoň 15 dní před nabytím účinnosti.4. Komise zveřejňuje seznam určených přístavů a změny tohoto seznamu v Úředním věstníku Evropské unie (řada C) a umístí jej na svou internetovou stránku.Článek 6 – Předběžné oznámení1. Velitelé rybářských plavidel třetí země nebo jejich zástupci oznámí příslušným orgánům členského státu, jehož přístavy nebo prostory pro vykládku chtějí použít, alespoň 72 hodin před odhadovaným příjezdem tyto informace:a) identifikace plavidla;b) jméno cílového určeného přístavu a účel vplutí do tohoto přístavu, vykládky, překládky, zpracování rybolovných produktů na palubě, přístupu ke službám;c) povolení k rybolovu;d) informace o plavbě;e) předpokládaný čas připlutí do tohoto přístavu;f) množství úlovku na plavidle;g) oblast nebo oblasti rybolovu, v nichž se rybolov uskutečnil, ať již v oblasti rybolovu Společenství, v oblasti pod jurisdikcí nebo svrchovaností třetí země nebo na volném moři.2. Oznámení uvedené v odstavci 1 je


text: doplněno osvědčením o úlovku potvrzeném v souladu s kapitolou III, pokud dané plavidlo třetí země veze na palubě produkty rybolovu. Ustanovení v článku 14 o uznávání dokladů o úlovku nebo formulářů státní přístavní kontroly, které jsou součástí dokladů o úlovku, nebo režimů státní přístavní kontroly přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu se použijí obdobně.3. Komise může postupem podle článku 52 zprostit určité kategorie rybářských plavidel třetích zemí povinností uvedených v odstavci 1 na omezenou dobu, která však může být prodloužena, nebo stanovit jinou lhůtu pro podání oznámení, přičemž se vezme v úvahu vzdálenost mezi lovišti, prostory pro vykládku a přístavy, ve kterých jsou dotčená plavidla zapsána nebo zaregistrována.4. Tento článek se použije, aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení obsažená v dohodách o rybolovu uzavřených mezi Společenstvím a určitou třetí zemí.Článek 7 – Povolení1. Členské státy ověří přesnost informací předaných rybářskými plavidly třetích zemí v předběžném oznámení podle čl. 6 odst. 1 a přesnost informací obsažených v osvědčení o úlovku uvedeném v čl. 6 odst. 2.2. Rybářskému plavidlu třetí země je uděleno povolení pro vstup do přístavu pouze tehdy, jsou-li informace uvedené v odstavci 1 úplné a byly ověřeny na základě informací dostupných před vstupem plavidla do přístavu.3. Povolení k provedení vykládky, překládky nebo zpracování rybolovných produktů na palubě v přístavu je uděleno po ověření předložených informací podle odstavce 1, případně po ukončení inspekce provedené v souladu s oddílem 2.4. Odchylně od odstavců 2 a 3 mohou přístavní členské státy povolit přístup do přístavu a celkovou nebo částečnou vykládku v případech, kdy nejsou informace uvedené v odstavci 1 úplné nebo se jejich ověření ještě provádí, ale musejí v těchto případech uskladnit dotčené ryby pod kontrolou příslušných orgánů. Ryby jsou vydány k prodeji, převzetí nebo přepravě až poté, co jsou obdrženy informace uvedené v odstavci 1, nebo po dokončení procesu ověřování. Pokud není tento proces dokončen do 14 dnů od vykládky, může členský stát přístavu ryby zabavit a naložit s nimi v souladu s vnitrostátními předpisy.Článek 8 – Zaznamenávání vykládek, překládek a zpracování rybolovných produktů na palubě1. Členské státy zajistí, aby byly v jejich přístavech zaznamenány všechny vykládky a překládky rybářských plavidel třetích zemí a zpracování rybolovných produktů na palubě těchto plavidel.2. Členské státy oznámí Komisi elektronicky před koncem prvního měsíce každého kalendářního čtvrtletí množství vyložené rybářskými plavidly třetích zemí v jejich přístavech v průběhu předchozího čtvrtletí.ODDÍL 2 – PřÍSTAVNÍ INSPEKCEČlánek 9 – Obecné zásady1. Členské státy provedou každoročně ve svých přístavech inspekce nejméně 15 % vykládek, překládek a zpracování rybolovných produktů na palubě rybářských plavidel třetích zemí.2. V každém případě je inspekce provedena u těchto rybářských plavidel:a) rybářská plavidla zpozorovaná v souladu s článkem 47;b) rybářská plavidla ohlášená v rámci oznámení ze systému varování zavedeného na úrovni Společenství v souladu s kapitolou IV;c) rybářská plavidla identifikovaná Komisí, u nichž se předpokládá, že prováděla nezákonný, nehlášený nebo neregulovaný rybolov v souladu s článkem 25;d) rybářská plavidla uvedená na seznamu plavidel, u nichž se předpokládá, že prováděla nezákonný, nehlášený nebo neregulovaný rybolov, přijatém regionální organizací pro řízení rybolovu oznámená v souladu s článkem 29.3.


text: Inspekce plavidel uvedená v odstavci 2 se týká dokladů plavidla, lodního deníku, lovného zařízení, úlovků na palubě a všech dalších případných důkazů, které by mohly svědčit o jeho údajných nezákonných, nehlášených nebo neregulovaných rybolovných činnostech. Informace o výsledku inspekcí jsou neprodleně předány Komisi nebo orgánu, který určí.Článek 10 – Inspektoři1. Členské státy vydají každému inspektorovi průkaz totožnosti. Inspektor má tento průkaz u sebe a při inspekci rybářského plavidla jej předloží.2. Členské státy zajistí, aby inspektoři vykonávali své povinnosti v souladu s pravidly stanovenými v tomto oddíle.Článek 11 – Postup inspekce1. Členské státy zajistí, aby jejich inspektoři:a) při provádění inspekcí co nejméně narušovali činnosti plavidel a nezhoršovali jakost ryb;b) vypracovali inspekční zprávu a předali ji svým orgánům.2. Inspektoři mají možnost prozkoumat všechny plochy, paluby a prostory plavidla, úlovky (zpracované nebo nezpracované), vybavení lovného zařízení, jakož i veškeré doklady, které považují za nezbytné, aby mohli ověřit, zda jsou dodržovány platné zákony, nařízení nebo mezinárodní opatření pro řízení a zachování živých mořských zdrojů, včetně lodního deníku a nakládkového listu u mateřských a přepravních plavidel. Inspektoři mohou také klást otázky veliteli nebo jím určené osobě.3. Inspekce se týkají sledování celého procesu vykládky nebo překládky a zahrnují křížové kontroly množství podle druhů zaznamenaných v předběžném oznámení vykládky a množství podle druhů, které bylo vyloženo nebo přeloženo.4. Inspektoři podepíší svoji zprávu v přítomnosti velitele plavidla, který má právo do zprávy doplnit nebo nechat doplnit všechny informace, které považuje v dané souvislosti za důležité, a zprávu podepsat. Inspektor do lodního deníku uvede, že byla provedena inspekce.Článek 12 – Postup při porušení předpisů1. Má-li inspektor důvodné podezření, že rybářské plavidlo vykonává nezákonnou, nehlášenou a neregulovanou rybolovnou činnost podle kritérií stanovených v článku 3, musí:a) zaznamenat porušení předpisů do inspekční zprávy;b) přijmout všechna nutná opatření k zabezpečení a zajištění důkazů týkajících se tohoto porušení;c) předat bezodkladně inspekční zprávu svému příslušnému orgánu.2. Pokud výsledky inspekce poskytnou přiměřené důkazy, že určité rybářské plavidlo třetí země provádělo podle kritérií stanovených v článku 3 nezákonnou, nehlášenou a neregulovanou rybolovnou činnost, nepovolí příslušné orgány v přístavním členském státě těmto plavidlům nakládku, překládku nebo zpracování jejich úlovku na palubě.3. Členský stát, který vykonává inspekci, předá bezodkladně oznámení o svém rozhodnutí nepovolit vykládku, překládku nebo zpracování úlovku na palubě přijatém v souladu s odstavcem 2 spolu s originálem inspekční zprávy Komisi nebo jí určenému orgánu, který je okamžitě předá příslušnému orgánu státu, pod jehož vlajkou plavidlo podrobené inspekci pluje, spolu s kopií pro stát vlajky nebo státy vlajky předávajících plavidel, kde rybářské plavidlo podrobené inspekci provádělo překládku. V případě potřeby se kopie oznámení zašle výkonnému tajemníkovi regionální organizace pro řízení rybolovu, v jejíž oblasti působnosti byl odlov proveden.4. Přístavní členský stát spolupracuje se státem vlajky při vyšetřování podezření z porušení pravidel rybolovu a případně při uložení pokut stanovených v rámci vnitrostátních právních předpisů. Kromě toho, existuje-li podezření, že k porušení pravidel došlo ve vodách některé třetí země, bude přístavní členský stát také spolupracovat s dotčeným pobřežním státem.Kapitola III Podmínky přístupu produktů rybolovu třetích zemí na území EUČlánek 13 – Osvědčení o úlovku1. Dovoz produktů rybolovu pocházejících


text: z nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu do Společenství je zakázán.2. Pro zajištění účinnosti zákazu stanoveného v odstavci 1 se do Společenství dovážejí pouze produkty rybolovu provázené osvědčením o úlovku potvrzeným a ověřeným v souladu s tímto nařízením.3. Osvědčení o úlovku uvedené v odstavci 2 potvrdí stát vlajky plavidla nebo plavidel, z jejichž úlovku byly produkty rybolovu získány. Osvědčení potvrzuje, že tyto odlovy byly provedeny v souladu s platnými zákony, nařízeními a mezinárodními opatřeními pro zachování a řízení živých mořských zdrojů.4. Osvědčení o úlovku musí obsahovat všechny informace uvedené ve vzoru formuláře v příloze 1 a potvrdí je orgán veřejné moci státu vlajky s potřebnými pravomocemi k ověření přesnosti informací.Článek 14 – Systémy dokumentace úlovků dohodnuté a platné v rámci regionální organizace pro řízení rybolovu1. Dokumenty o úlovku a všechny související dokumenty potvrzené v souladu se systémy dokumentace úlovků přijatými regionální organizací pro řízení rybolovu, které jsou uznány Komisí za dokumenty splňující požadavky stanovené v tomto nařízení, se přijímají za osvědčení o úlovku, pokud jde o produkty z druhů, na které se tyto systémy dokumentace úlovků vztahují, a podléhají požadavkům ověření vyplývajícím pro členský stát dovozu z článku 17 a ustanovením o odmítnutí dovozu uvedeným v článku 18.2. Odstavec 1 se použije, aniž jsou dotčena zvláštní platná nařízení, jimiž se tyto systémy dokumentace úlovků provádí do práva Společenství.Článek 15 – Nepřímý dovoz produktů rybolovu1. Produkty tvořící jednu zásilku přepravované přes jiná území, než je území státu vlajky, a na těchto územích překládané, převážené nebo dočasně skladované mohou být dovezeny do Společenství, pouze jsou-li provázeny osvědčením nebo osvědčeními o úlovku potvrzenými státem vlajky, a za podmínky, že subjekt odpovědný za dovoz poskytne orgánům členského státu dovozu listinné důkazy, že produkty zůstaly pod dohledem celních orgánů ve státě překládky, průjezdu nebo skladování a nebyly vystaveny jiným operacím než vykládce, překládce nebo jiné operaci určené k zachování jejich dobrého a pravého stavu. Ověřitelné důkazy v tomto smyslu se předkládají prostřednictvím:a) jednoho přepravního dokumentu pro přepravu z území státu vlajky přes stát překládky, průjezdu nebo skladování nebob) osvědčení vydaného příslušnými orgány státu překládky, průjezdu nebo skladování:(i) obsahujícího přesný popis daných produktů;(ii) uvádějícího data vykládky a překládky produktů, případně jména lodí nebo jiných použitých dopravních prostředků; neboc) osvědčení o zpětném vývozu potvrzeného v souladu se systémem dokumentace úlovků přijatým regionální organizací pro řízení rybolovu uznaného pro účely tohoto nařízení podle článku 14 za předpokladu, že stát překládky, průjezdu nebo skladování splnil oznamovací povinnost uvedeného systému týkající se potvrzení osvědčení o zpětném vývozu.2. Produkty tvořící jednu zásilku zpracované na jiném území než na území státu vlajky mohou být dovezeny do Společenství v případě, že jsou provázeny osvědčením nebo osvědčeními o úlovku potvrzenými státem vlajky, která se týkají úlovků použitých ke zpracování produktů obsažených v zásilce za podmínky, že subjekt odpovědný za dovoz poskytne orgánům členského státu dovozu listinné důkazy, že byly produkty zpracovány výlučně z úlovků uvedených v osvědčení o úlovku. Ověřitelné důkazy v tomto smyslu se předkládají prostřednictvím:a) osvědčení vydaného celními orgány státu zpracování:(i) obsahujícího přesný popis nezpracovaných a zpracovaných produktů a jejich příslušná množství;(ii) potvrzujícího,


text: že zpracované produkty byly zpracovány výlučně z nezpracovaných produktů uvedených na osvědčení(ch) o úlovku ve státě zpracování; nebob) osvědčení o zpětném vývozu potvrzeného v souladu se systémem dokumentace úlovků přijatým regionální organizací pro řízení rybolovu uznaného pro účely tohoto nařízení podle článku 14 za předpokladu, že stát zpracování splnil oznamovací povinnost uvedeného systému týkající se potvrzení osvědčení o zpětném vývozu.Článek 16 – Vývoz úlovků plavidel plujících pod vlajkou členského státu1. Vývoz úlovků plavidel plujících pod vlajkou členského státu podléhá potvrzení osvědčení o úlovku příslušnými orgány členského státu vlajky, jak je stanoveno v čl. 13 odst. 4.2. Členské státy vlajky oznámí Komisi své příslušné orgány pro potvrzování osvědčení o úlovku uvedeného v odstavci 1.Článek 17 – Ověření osvědčení o úlovku1. Potvrzené osvědčení o úlovku se předloží příslušným orgánům členského státu, kam má být produkt dovezen, nejméně 72 hodin před odhadovaným časem příjezdu k místu vstupu na území Evropského společenství. Termín 72 hodin může být zkrácen v případě, že jsou produkty rybolovu dováženy do Společenství jiným dopravním prostředkem než rybářskými plavidly. Uvedené orgány ověří přesnost informací obsažených v osvědčení o úlovku.2. Příslušné orgány členských států mohou provádět všechny kontroly, které považují za nezbytné pro účely odstavce 1, a v každém případě je provedou tehdy, když existují odůvodněné pochyby. Tyto kontroly mohou zejména spočívat v přezkoumání produktů, v ověření údajů v prohlášeních a existence a pravosti dokumentů, v kontrole účtů hospodářských subjektů a jiných záznamů, v inspekcích dopravních prostředků použitých pro produkty a míst uskladnění produktů a v provádění úředního šetření a dalších podobných akcí, kromě inspekce rybářských plavidel v přístavu podle kapitoly II.3. Pro odůvodněné pochyby podle odstavce 2 existují důvody kromě jiného za okolností, kdy:a) orgán členského státu provádějící ověření má důvod pro zpochybnění pravosti osvědčení o úlovku nebo razítka či podpisu potvrzení příslušného orgánu státu vlajky;b) orgán členského státu provádějící ověření získal informace, které zpochybňují dodržení platných zákonů, nařízení a opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů nebo požadavků stanovených v tomto nařízení ze strany rybářského plavidla;c) rybářská plavidla, rybářské společnosti nebo jiné hospodářské subjekty byly nahlášeny v souvislosti s předpokládanými nezákonnými, nehlášenými nebo neregulovanými rybolovnými činnostmi, včetně plavidel, která byla nahlášena regionální organizaci pro řízení rybolovu v souladu s nástrojem přijatým touto organizací týkajícím se zavedení seznamu plavidel, u nichž se předpokládá, že provádějí nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti;d) státy vlajky nebo země zpětného vývozu byly nahlášeny regionální organizaci pro řízení rybolovu v souladu s podmínkami nástroje přijatého touto organizací pro provádění obchodních opatření vzhledem ke státům vlajky ae) bylo zveřejněno oznámení podle kapitoly IV v rámci systému varování zavedeného na úrovni Společenství.4. Pro účely ověření si mohou příslušné orgány členských států vyžádat pomoc příslušných orgánů státu vlajky nebo státu, jehož orgány potvrdily osvědčení o zpětném vývozu v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. c) nebo odst. 2 písm. b), a v tom případě:a) musí žádost o pomoc uvádět důvody pro pochyby příslušných orgánů ohledně platnosti osvědčení, údajů v něm obsažených nebo dodržování opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů. Kopie osvědčení o úlovku a


text: všech informací nebo dokumentů naznačujících, že informace v osvědčení jsou nepřesné, se přiloží k žádosti o pomoc. Tato žádost se zašle bezodkladně příslušným orgánům státu vlajky nebo zpětně vyvážejícího státu;b) postup ověřování se provede do 15 dnů od data žádosti o ověření. V případě, že příslušné orgány dotčeného státu vlajky nemohou tuto lhůtu dodržet, mohou orgány provádějící ověření v členském státě na žádost státu vlajky nebo zpětně vyvážejícího státu uvedenou lhůtu pro zaslání odpovědi prodloužit, nejdéle však o 15 dní.5. Uvolnění produktů se pozastaví, dokud nejsou k dispozici výsledky přezkoumání a ověření uvedených v odstavcích 1 až 4.6. Členské státy oznámí Komisi své příslušné orgány pro ověřování osvědčení o úlovku uvedené v odstavci 1.Článek 18 – Odmítnutí dovozu1. Orgány členských států uvedené v čl. 17 odst. 1 odmítnou dovoz produktů rybolovu, aniž by si musely vyžádat doplňující důkazy nebo posílat žádost o pomoc státu vlajky, v případě, že:a) příslušný subjekt nebyl schopen předložit osvědčení o úlovku dotčených produktů;b) produkty určené pro dovoz nejsou totožné s produkty uvedenými na osvědčení o úlovku;c) osvědčení o úlovku není potvrzeno orgánem veřejné moci státu vlajky uvedeným v čl. 13 odst. 3;d) osvědčení o úlovku neuvádí všechny potřebné informace;e) daný subjekt není schopen dokázat, že jsou produkty rybolovu v souladu s podmínkami čl. 15 odst. 1 nebo 2;f) rybářské plavidlo uvedené na osvědčení o úlovku jako plavidlo původu úlovku je zařazeno na seznam plavidel provádějících nezákonné, nehlášené nebo neregulované činnosti uvedené v článku 26 nebo 29;g) osvědčení o úlovku potvrdily orgány státu vlajky identifikovaného v souladu s článkem 32 jako nespolupracující stát.2. Orgány členských států uvedené v čl. 17 odst. 1 odmítnou dovoz jakýchkoli produktů rybolovu do Společenství na základě žádosti o pomoc podle čl. 17 odst. 4 v případě, že:a) obdržely odpověď, podle níž vývozce nebyl oprávněn žádat o potvrzení osvědčení o úlovku;b) obdržely odpověď, podle níž nejsou produkty v souladu s opatřeními pro zachování a řízení živých mořských zdrojů nebo nesplňují jiné podmínky uvedené v této kapitole;c) neobdržely ve stanovené lhůtě žádnou odpověď;d) obdržely odpověď neposkytující příslušné odpovědi na otázky obsažené v žádosti.3. Pokud je podle odstavce 1 nebo 2 dovoz produktů rybolovu odmítnut, mohou členské státy tyto produkty zabavit a naložit s nimi v souladu s vnitrostátními předpisy.4. Jakákoli osoba má právo odvolat se proti rozhodnutím příslušných orgánů vydaným podle odstavce 1 nebo 2, která se jí přímo a osobně týkají. Právo na odvolání se vykoná podle platných ustanovení dotčeného členského státu.5. Orgány členských států oznámí odmítnutí dovozu státu vlajky a případně státu, jehož orgány potvrdily osvědčení o zpětném vývozu podle článku 15. Kopii oznámení zašlou Komisi.Článek 19 – Oznámení státu vlajky; audit a ujednání o spolupráci1. Přijetí osvědčení o úlovku potvrzené daným státem vlajky pro účely tohoto nařízení podléhá podmínce, že Komise obdržela oznámení od dotčeného státu vlajky potvrzující, že:a) daný stát má zavedena vnitrostátní opatření pro provádění, kontrolu a vynucení zákonů, nařízení a opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů, která musí rybářská plavidla dodržovat;b) jeho orgány veřejné moci jsou zmocněny osvědčovat pravdivost informací obsažených v osvědčeních o úlovku


text: a provádět na žádost členských států ověření těchto osvědčení. Oznámení také obsahuje informace nezbytné pro identifikaci těchto orgánů.2. V případě potřeby uzavře Komise se státy vlajky ujednání o správní spolupráci pro usnadnění těmto státům provedení formalit spojených s přístupem rybářských plavidel do přístavu, s dovozem produktů rybolovu do Společenství a s požadavky na ověření stanovenými v tomto nařízení. Tato ujednání poskytnou rámec pro výměnu informací, vzájemnou pomoc a provedení auditů všech oblastí spadajících do rozsahu působnosti tohoto nařízení ze strany Komise. Uzavření ujednání o správní spolupráci se však nevykládá jako předpoklad použití této kapitoly na dovozy pocházející z úlovků plavidel plujících pod vlajkou jakéhokoli státu.3. Informace, které mají být obsaženy v oznámení uvedeném v odstavci 1, a zásady a náležitosti ujednání o správní spolupráci jsou stanoveny v příloze 3 tohoto nařízení.4. Komise informuje stát vlajky o přijetí oznámení zaslaného podle odstavce 1. Neuvede-li stát vlajky v oznámení pro Komisi všechny náležitosti zmíněné v odstavci 1, naznačí Komise danému státu vlajky, které z nich chybějí, a požádá ho, aby předložil nové oznámení.Článek 20 – Zpětný vývoz1. Zpětný vývoz produktů dovezených na základě osvědčení o úlovku v souladu s touto kapitolem bude povolen na žádost zpětně vyvážejícího subjektu na základě potvrzení osvědčení o zpětném vývozu ze strany příslušných orgánů členského státu, z něhož bude zpětný vývoz proveden.2. Osvědčení o zpětném vývozu musí obsahovat všechny informace požadované ve formuláři obsaženém v příloze 2 a musí být k němu připojeny kopie osvědčení o úlovku, která byla přijata pro dovoz produktů.3. Členské státy oznámí Komisi své příslušné orgány pro potvrzování a ověřování osvědčení o zpětném vývozu.Článek 21 – Vedení evidence a její zveřejňování1. Komise povede evidenci států a jejich příslušných orgánů oznámených v souladu s touto kapitolou, která bude zahrnovat:a) členské státy, které oznámily své příslušné orgány pro potvrzování a ověřování osvědčení o úlovku a zpětném vývozu v souladu s čl. 16 odst. 2, čl. 17 odst. 6 a čl. 20 odst. 3 tohoto nařízení;b) státy vlajky, v jejichž případě bylo přijato oznámení v souladu s čl. 19 odst. 1, s uvedením těch států, v jejichž případě bylo uzavřeno ujednání o správní spolupráci v souladu s čl. 19 odst. 2.2. Komise zveřejní na svých internetových stránkách a v Úředním věstníku Evropské unie (řada C) seznam států a jejich příslušných vnitrostátních orgánů uvedených v odstavci 1 a tyto informace bude pravidelně aktualizovat. Komise oznámí podrobné informace o orgánech států vlajky odpovědných za potvrzování a ověřování osvědčení o úlovku vnitrostátním orgánům v členských státech odpovědným za ověřování osvědčení o úlovku.3. Komise zveřejní na svých internetových stránkách a v Úředním věstníku Evropské unie (řada C) seznam systémů dokumentace úlovků, které jsou uznány v souladu s článkem 14, a bude jej pravidelně aktualizovat.Kapitola IV Systém varování na úrovni SpolečenstvíČlánek 22 – Vydání varování1. V případě, že informace získané v souladu s kapitolou II, III, V, VI, VII, VIII, X nebo XII vyvolají odůvodněné pochyby o dodržování platných zákonů, nařízení nebo mezinárodních opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů, pokud jde o rybářská plavidla nebo produkty rybolovu z určitých


text: třetích zemí, zveřejní Komise na svých internetových stránkách a v Úředním věstníku Evropské unie (řada C) varovné oznámení pro upozornění provozovatelů daných plavidel a zajištění toho, aby členské státy přijaly podle této kapitoly příslušná opatření týkající se dotčených třetích zemí.2. Komise sdělí tyto informace bezodkladně orgánům členských států a dotčenému státu vlajky a případně státu zpětného vývozu.Článek 23 – Opatření po vydání varování1. Po obdržení informace uvedené v čl. 22 odst. 2 členské státy:a) identifikují dříve dovezené zásilky produktů rybolovu, které spadají do oblasti působnosti oznámení pro provozovatele plavidel, a ověří osvědčení o úlovku, případně osvědčení o zpětném vývozu, v souladu s ustanoveními článku 17 a 20;b) ověří osvědčení o úlovku, případně osvědčení o zpětném vývozu, v souladu s ustanoveními článku 17 a 20 u všech zásilek produktů rybolovu určených pro dovoz, které spadají do oblasti působnosti uvedeného oznámení;c) zjistí všechny předchozí přesuny rybářských plavidel, které spadají do oblasti působnosti oznámení, a provedou patřičná ověření, včetně ověření dříve předložených osvědčení o úlovku;d) podrobí rybářská plavidla spadající do oblasti působnosti oznámení nezbytným šetřením, vyšetřováním nebo inspekcím na moři, v přístavech nebo jiných prostorách pro vykládku v souladu s mezinárodními právními předpisy.2. Členské státy oznámí Komisi závěry svých ověřování a žádosti o ověření a opatření přijatá v případech, kdy bylo prokázáno nedodržení platných zákonů, nařízení nebo mezinárodních opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů.3. V případě, že Komise rozhodne, že z hlediska závěrů ověření provedených podle odstavce 1 odůvodněné pochyby již neexistují, bezodkladně:a) zveřejní oznámení v tomto smyslu na svých internetových stránkách a v Úředním věstníku Evropské unie (řada C) zrušující dřívější oznámení;b) informuje o zrušení stát vlajky, případně stát zpětného vývozu a ac) příslušnými kanály informuje členské státy.4. V případě, že Komise rozhodne, že z hlediska závěrů šetření, inspekcí a ověření provedených podle odstavce 1 odůvodněné pochyby přetrvávají, bezodkladně:a) provede aktualizaci oznámení pro provozovatele plavidel prostřednictvím nového oznámení zveřejněného na svých internetových stránkách a v Úředním věstníku Evropské unie ( řada C);b) informuje stát vlajky, případně stát zpětného vývozu;c) příslušnými kanály informuje členské státy a ad) případně postoupí záležitost regionální organizaci pro řízení rybolovu, jejíž opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů mohla být porušena.5. V případě, že Komise rozhodne, že z hlediska závěrů šetření, inspekcí a ověření provedených podle odstavce 1 existují dostatečné důvody pro předpoklad, že zjištěné skutečnosti mohou být porušením platných zákonů, nařízení nebo mezinárodních opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů, bezodkladně:a) zveřejní nové oznámení pro provozovatele plavidel na svých internetových stránkách a v Úředním věstníku Evropské unie (řada C), aby je o těchto zjištěních informovala;b) informuje stát vlajky a zajistí příslušná řízení a demarše v souladu s kapitolou V a VI;c) případně informuje stát zpětného vývozu;d) příslušnými kanály informuje členské státy;e) případně postoupí záležitost organizaci pro řízení rybolovu, jejíž opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů mohla být porušena. Kapitola V Identifikace plavidel provádějících nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnostiČlánek 24 – Údajné nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti1. Komise nebo jí určený orgán shromáždí a provede analýzu všech informací o nezákonných,