text: června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, pokud jde o přístup služeb členských států příslušných pro vydávání osvědčení o registraci vozidel do Schengenského informačního systému. Tato úmluva a tři výše uvedené právní akty tvoří současný právní rámec SIS, který bude nahrazen budoucím SIS II. Komise předložila návrhy nařízení a rozhodnutí o zřízení, provozu a využití SIS II, dokumenty KOM (2005) 230 a 236 a další návrh nařízení týkající se přístupu služeb členských států příslušných pro vydávání osvědčení o registraci vozidel k SIS II, dokument KOM (2005) 237. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |2) KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |211 | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Odborníci členských států se přímo podílejí na vývoji SIS II, zejména v rámci výboru SIS II. |212 | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Nevztahuje se na tento návrh. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Pro tento návrh, který není v pracovním programu Komise na rok 2006, není požadováno posouzení dopadů. |3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Cílem návrhů je pozměnit nařízení (ES) 2424/2001 a rozhodnutí 2001/886/SVV, aby byla prodloužena lhůta pro vývoj SIS II do 31. prosince 2007 a určena místa pro instalaci a konečný vývoj SIS II. To zahrnuje také povinnost pro příslušné členské státy poskytnout infrastrukturu a prostředky pro provoz systému, na což mohou od Společenství získat grant. |310 | Právní základ Právním základem nařízení je článek 66 Smlouvy o založení Evropského společenství. Jedná se o stejný odkaz na Smlouvu jako v případě právního aktu, který má být pozměněn. Právním základem rozhodnutí je čl. 30 odst.1 písm. a), čl. 31 odst.1 písm. a) a b) a článek 34 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské unii. Jedná se o stejný odkaz na Smlouvu jako v případě právního aktu, který má být pozměněn. |320 | Zásada subsidiarity |321 | Členské státy nemohou individuálně dosáhnout cíle navrhovaného opatření, konkrétně zřízení společného informačního systému, který se týká určitých kategorií osob a předmětů, pomocí počítačového informačního systému. |324 | SIS II je nezbytný pro provádění společných politik Evropské unie. Je zejména základním předpokladem pro zaručení prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích. |327 | Úkol Společenství je omezen na vývoj ústřední části SIS II a jeho komunikační infrastruktury. Členské státy jsou odpovědné za rozvoj svých vnitrostátních systémů, které mají zajistit přístup konečných spotřebitelů ke službám poskytovaným SIS II. |Návrhy jsou proto v souladu se zásadou subsidiarity. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu: |331 | Členské státy mohou volně uvážit, jaká správní a finanční opatření zvolí pro realizaci svých vnitrostátních systémů. Přípravy na vnitrostátní úrovni však musí být přizpůsobeny celkovému plánování rozvoje SIS II. Komise stanoví technické specifikace pro vnitrostátní rozhraní, které umožní hladké připojení a bezproblémovou výměnu údajů mezi vnitrostátními systémy a SIS II. |332 | Nařízení (ES) 2424/2001 a rozhodnutí 2001/886/SVV, která mají


text: být pozměněna, stanovují regulativní postupy pro opatření k provedení SIS II, které mají závažný finanční dopad na rozpočty členských států a které jsou nadále použitelné. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení a rozhodnutí. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Cílem navrhovaného nařízení je pozměnit jiné nařízení a cílem navrhovaného rozhodnutí je změnit jiné rozhodnutí, proto musí pozměňující právní akt dle principu „formálního souběhu" mít stejnou formu jako pozměňovaný právní akt. |4) ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |401 | Prodloužení mandátu a dokončení vývoje SIS II v roce 2007 si vyžádá další finanční prostředky, s kterými se již počítá v předběžném návrhu rozpočtu 2007. Dodatečné náklady se budou týkat sítě, rozšíření ústředního systému a podpory lokalit, kde bude systém vyvíjen. |2006/0125 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2424/2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 66 této Smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Společně s rozhodnutím Rady 2001/886/SVV ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) představuje nařízení (ES) č. 2424/2004 potřebný právní základ, který umožní zahrnout nezbytné finanční položky na vývoj SIS II do rozpočtu Evropské unie a plnit tuto část rozpočtu. Platnost nařízení (ES) č. 2424/2001 i rozhodnutí 2001/886/SVV končí 31. prosince 2006.(2) Protože vývoj SIS II bude trvat déle, než bylo původně předpokládáno, musí být finanční prostředky dostupné i po 31. prosinci 2006.(3) Proto je nezbytné prodloužit dobu platnosti nařízení (ES) č. 2424/2001, tak aby Komise mohla plnit rozpočet v roce 2007 a aby byl dokončen projekt vývoje SIS II včetně vytvoření komunikační infrastruktury.(4) V souladu se závěry Rady ze dne 29. dubna 2004 bude pro vývojovou fázi SIS II ústřední část SIS II umístěna ve Štrasburku a havarijní systém s výhradou některých opatření, která budou nezbytná, než systém zahájí provoz, bude umístěn v Salcburku. Provozní řízení a odpovědnost za styky s Komisí budou příslušet Francii případně Rakousku.(5) Tímto nařízením není dotčeno přijetí budoucích právních aktů o zřízení, provozu a využití SIS II.(6) Dánsko se v souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, neúčastní přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí navazuje na schengenské acquis podle hlavy IV části třetí Smlouvy, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 5 uvedeného protokolu do šesti měsíců poté, co Rada přijala toto rozhodnutí, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.(7) Toto nařízení a účast Spojeného království a Irska při přijímání a uplatňování tohoto nařízení se nedotýká opatření pro dílčí účast Spojeného království a Irska v schengenském acquis, která byla stanovena rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000[3] a rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002[4].(8) Ve vztahu k Islandu a Norsku je nařízení rozpracováním ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o

type: legislation

jurisdiction: EU


text: přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis[5], které spadá do oblasti uvedené v čl. 1 bodu G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování této dohody.(9) Ve vztahu ke Švýcarsku je toto nařízení rozpracováním ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody podepsané mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis. Toto rozpracování spadá do oblasti uvedené v čl. 1 bodu G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady 2004/860/ES o podpisu dohody jménem Evropského společenství a o prozatímním uplatňování některých ustanovení uvedené dohody[6].(10) Toto nařízení je aktem navazujícím na schengenské acquis nebo s ním jinak souvisejícím ve smyslu čl. 3 odst. 1 aktu o přistoupení z roku 2003,(11) Nařízení (ES) č. 2424/2001 by tedy mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 2424/2001 se mění takto:(1) Vkládá se článek 4a, který zní:„Článek 4a1. Aniž je dotčena odpovědnost Komise za vývoj SIS II, bude ústřední jednotka SIS II během vývoje systému umístěna ve Štrasburku (Francie) a havarijní systém ve městě Sankt Johann im Pongau (Rakousko).2. Francie a Rakousko připraví během vývoje systému vhodnou infrastrukturu a prostředky pro umístění ústřední jednotky případně havarijního systému SIS II.3. Vnitrostátní orgán, který poskytne infrastrukturu a prostředky zmiňované v odstavci 2, může od Společenství obdržet finanční podporu na přípravu a údržbu místa nebo na poskytování dalších služeb nezbytných pro umístění SIS II během jeho vývoje.“(2) V článku 7 se druhý odstavec nahrazuje tímto:„Je použitelné do dne 31. prosince 2007“.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a je přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda[...]2006/0126 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se mění rozhodnutí 2001/886/SVV o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 30 odst. 1 písm. a) a b), čl. 31 odst. 1 písm. a) a b) a čl. 34 odst. 2 písm. c) uvedené Smlouvy,s ohledem na návrh Komise[7],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[8],vzhledem k těmto důvodům:(1) Rozhodnutí 2001/886/SVV tvoří společně s nařízením Rady (ES) č. 2424/2001 ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) potřebný právní základ, který umožní zahrnout nezbytné finanční položky na vývoj SIS II do rozpočtu Evropské unie a plnit tuto část rozpočtu. Platnost rozhodnutí 2001/886/SVV i nařízení (ES) č. 2424/2001 končí 31. prosince 2006.(2) Protože vývoj SIS II bude trvat déle, než bylo původně předpokládáno, musí být finanční prostředky dostupné i po 31. prosinci 2006.(3) Proto je nezbytné prodloužit dobu platnosti rozhodnutí (ES) 2001/886/SVV tak, aby Komise mohla plnit rozpočet v roce 2007 a aby byl dokončen projekt vývoje SIS II včetně vytvoření komunikační infrastruktury.(4) V souladu se závěry Rady ze dne 29. dubna 2004 bude pro vývojovou fázi SIS II ústřední část SIS II umístěna ve Štrasburku a havarijní systém s výhradou


text: některých opatření, která budou nezbytná, než systém zahájí provoz, bude umístěn v Salcburku. Provozní řízení a odpovědnost za styky s Komisí budou příslušet Francii případně Rakousku.(5) Tímto rozhodnutím není dotčeno přijetí budoucích právních aktů o zřízení, provozu a využití SIS II.(6) Spojené království se účastní tohoto rozhodnutí v souladu s článkem 5 Protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o ES, a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[9].(7) Irsko se účastní tohoto rozhodnutí v souladu s článkem 5 Protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o ES, a v souladu s čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[10].(8) Ve vztahu k Islandu a Norsku je toto rozhodnutí rozpracováním ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, které spadá do oblasti uvedené v čl. 1 bodu G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. června 1996[11] o některých opatřeních pro uplatňování dané dohody.(9) Ve vztahu ke Švýcarsku je toto rozhodnutí rozpracováním ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody podepsané mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis. Toto rozpracování spadá do oblasti uvedené v čl. 1 bodu G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady 2004/849/ES o podpisu dohody jménem Evropské unie a o prozatímním uplatňování některých ustanovení uvedené dohody[12].(10) Toto rozhodnutí je aktem navazujícím na schengenské acquis nebo s ním jinak souvisejícím ve smyslu čl. 3 odst. 1 aktu o přistoupení z roku 2003.(11) Rozhodnutí 2001/886/SVV by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.ROZHODLA TAKTO:Článek 1Rozhodnutí 2001/886/SVV se mění takto:(1) Vkládá se článek 4a, který zní:„Článek 4 a1. Aniž je dotčena odpovědnost Komise za vývoj SIS II bude ústřední jednotka SIS II během vývoje systému umístěna ve Štrasburku (Fracie) a havarijní systém ve městě Sankt Johann im Pongau (Rakousko).2. Francie a Rakousko připraví během vývoje systému vhodnou infrastrukturu a prostředky pro umístění ústřední jednotky případně havarijního systému SIS II.3. Vnitrostátní orgán, který poskytne infrastrukturu a prostředky zmiňované v odstavci 2, může od Společenství obdržet finanční podporu na přípravu a údržbu místa nebo na poskytování dalších služeb nezbytných pro umístění SIS II během jeho vývoje.“(2) V článku 7 se druhý odstavec nahrazuje tímto:„Jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2007.“Článek 2 [...]Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda[...PŘÍLOHALEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Návrhy nařízení Rady pozměňující nařízení (ES) č. 2424/2001 a rozhodnutí Rady pozměňující rozhodnutí (SVV) č. 886/2001 o vývoji schengenského informačního systému druhé generace (SIS II).2. RÁMEC ABM / ABBOblast


text: politiky a související činnosti, kterých se návrh týká: Oblast svobody, bezpečnosti a práva – solidarita –vnější hranice – vízová politika – volný pohyb osob3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:PNR 18 02 04 (dříve 18 08 02)3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:20073.3. Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby doplňte řádky):Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |18 02 04 | Nepov. | Rozl.[13] | ne | ne | ne | č. 3 písm. a) |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | Rok 2007 | 2008 | Celkem |Provozní výdaje[14] |Položky závazků (PZ) | 8.1. | a | 9,000 |Položky plateb (PP) | b | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[15] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | 9,000 | 9,000 |Položky plateb | b+c | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[16] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | 1,404 | 1,404 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | 0,186 | 0,186 |Celkové orientační finanční náklady zásahu |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 10,590 | 10,590 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 8,590 | 2,000 | 10,590 |4.1.2. SOULAD S FINANčNÍM PLÁNEMX Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( NÁVRH SI VYžÁDÁ ZMěNU PLÁNU A ÚPRAVU PřÍSLUšNÉHO OKRUHU FINANčNÍHO VÝHLEDU.( NÁVRH MůžE VYžADOVAT POUžITÍ USTANOVENÍ INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODY[17] (TJ. NÁSTROJE PRO FLEXIBILITU NEBO REVIZI FINANčNÍHO VÝHLEDU).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmyX Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí(Rok n-1) | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 13 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuCílem návrhu je změna výše uvedeného nařízení a rozhodnutí, aby:1. byla prodloužena lhůta pro vývoj SIS II do 31. prosince 2007 a umožněno přidělení rozpočtových prostředků potřebných pro dokončení vývoje SIS II včetně vytvoření komunikační infrastruktury;2. byla určena místa pro ústřední jednotku (Štrasburk, Francie) a havarijní systém (Sankt Johann im Pongau, Rakousko) včetně povinnosti příslušných členských států poskytnout infrastrukturu a prostředky; za tím účelem mohou od Společenství získat finanční podporu.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieNávrh se týká pokračování vývoje SIS II, který byl Komisí započat roku 2002.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMCelkovým cílem je dokončení projektu vývoje SIS II na určených místech v roce 2007, některá opatření předpokládaná na rok 2006 budou proto pokračovat v roce 2007. Dále je plánováno několik dalších opatření, aby se dopad


text: zpoždění způsobeného různými faktory, například soudními řízeními nebo složitostí projektu, snížil na minimum. To se týká zejména zvýšených nákladů na síť, nákladů na dodatečné zdroje a pověření členských států přípravnými pracemi. Nakonec by mohla být zvýšena kapacita počítačového hardwaru, aby se přihlédlo k výsledkům studií provedených na začátku vývoje. Pro rok 2007 jsou předpokládána tato opatření:Opatření 1: SíťPodle výsledků požadované analýzy provedené během fáze návrhů musí být zvýšena kapacita sítě, aby bylo v dané lhůtě možné odpovědět na otázky ohledně SIS II. Síť s větší šířkou pásma bude vyžadovat dodatečné finanční zdroje.Protože síť S-Testa nabyla včas k dispozici, musela být nalezena alternativní prozatímní řešení, jak SIS II vyzkoušet. Přechod od prozatímní sítě ke konečné síti bude taktéž vyžadovat dodatečné finanční náklady.Opatření 2: Odborné technické znalosti a doplňkové studieK dosažení potřebné úrovně znalostí IT jsou nutné další zdroje. Vzhledem k omezeným vnitřním zdrojům bude třeba na sledování, audit a hodnocení využít vysoce kvalifikovaných externích pracovníků. Dále jsou nezbytné doplňující studie a externí odborné znalosti, zejména co se týče otázek bezpečnosti a sítě.Opatření 3: Podpora a průběžná příprava stanoviště během vývojové fáze.Přípravy na místech ve Francii a Rakousku začaly během vývojové fáze a vyžadují značné finanční zdroje. Některé úkoly v souvislosti s přípravou nebudou prováděny přímo zaměstnanci Komise, nýbrž budou převedeny na členské státy, ve kterých jsou systémy umístěny během vývojové fáze. Na pokrytí odhadovaných potřeb v této oblasti bude potřeba dodatečných rozpočtových prostředků.5.4. Způsob provádění (orientační)X Centralizované řízeníX přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury( subjekty, které Společenství zřídilo, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:Aby byla financována příprava stanovišť pro umístění systémů nebo komunikační infrastruktura, může být část rozpočtu na rok 2007 vyčleněna členským státům nebo vnitrostátním veřejným subjektům buď cestou pověření nebo jako finanční podpora.6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémKaždý pokrok bude pravidelně hodnocen a plnění měřeno předepsanými standardy a předem stanovenými kritérii. Tím má být prokázáno, že investice přináší požadované výsledky.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení ex antenení6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex-post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)není6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocenínení7. Opatření proti podvodůmPro zadávání zakázek budou použity postupy Komise, které jsou v souladu s předpisy Společenství o zadávání veřejných zakázek.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)(Je třeba uvést cílové okruhy, akce a výstupy) | Druh výstupu | Prům. nákl. | Rok 2007 | CELKEM |Počet výstupů | Náklady celkem | Počet výstupů | Náklady celkem |Opatření 1 Síť | přechod od zkušební ke konečné síti vyšší kapacita sítě | 5,000 | 5,000 |Opatření 2 Odborné technické znalosti & doplňující studie | odborné znalosti; analýzy & studie | 1,000 | 1,000 |Opatření 3 Podpora a příprava stanoviště během fáze vývoje | externí lidské zdroje přípravné práce na místě, | 3,000 | 3,000 |NÁKLADY CELKEM | 9,000 | 9,000 |8.2. Administrativní


text: výdaje8.2.1. Počet a druh lidských zdrojůPracovní místa | Zaměstnanci využití k řízení akce ze stávajících a/nebo dodatečných zdrojů (počet pracovních míst/plných pracovních úvazků) |Rok 2007 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[20] (XX 01 01) | A*/AD | 4,5 |B*, C*/AST | 2,5 |Zaměstnanci financovaní[21] podle čl. XX 01 02 | 6 |Ostatní zaměstnanci[22] financovaní podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM | 13 |8.2.2. Popis úkolů vyplývajících z opatřeníŘízení projektu a koordinace vývoje SIS II.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)x Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen.( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce ( XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok 2007 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc |- interní (intra muros) |- externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok 2007 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,756 |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | 0,648 |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 1,404 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci7x108 000 (osobu/rok) = 756 000 EURVýpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 026x108 000 (osobu/rok) = 648 000 EUR8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |Rok 2007 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,022 |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | 0,014 |XX 01 02 11 03 – Výbory[24] (výbor SIS II/VIS) | 0,150 |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 – Informační systémy |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,186 |Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky10 (počet schůzí) x 15 000 (schůze 25 členů výboru) = 150 000 EUR[1] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[2] Úř. věst. C [...],


text: [...], s. [...].[3] Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43[4] Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20[5] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31[6] Úř. věst. L 370, 17.12.2004, s. 78[7] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[8] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[9] Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43[10] Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20[11] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31[12] Úř. věst. L 368, 15.12.2004, s. 26[13] Rozlišené položky[14] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[15] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[16] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[17] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[18] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[19] Úř. věst. L 176, 10. 7.1999, s. 36[20] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[21] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[22] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[23] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[24] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


text:
 |
 52014PC0597
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU) č. 374/2014 o snížení nebo odstranění cel na zboží pocházející z Ukrajiny /* COM/2014/0597 final - 2014/0279 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Nařízení (EU) č. 374/2014 o snížení
 nebo odstranění cel na zboží pocházející z Ukrajiny se mělo používat
 do doby, než hlava IV dohody o přidružení vstoupí v platnost nebo než se
 použije prozatímně. Záměrem bylo, že nařízení (EU) č.
 374/2014 se přestane používat nejpozději dne 1. listopadu 2014.
 Ve společném ministerském prohlášení ze
 dne 12. září 2014 o provádění dohody o přidružení / prohloubené
 a komplexní dohody o volném obchodu mezi EU a Ukrajinou v návaznosti na
 trojstranné konzultace mezi Evropskou unií, Ruskou federací a Ukrajinou
 souhlasila EU s tím, že jako součást komplexního mírového procesu na
 Ukrajině navrhne členským státům EU, aby prozatímní použití
 prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu odložily do dne 31. prosince
 2015 s tím, že během tohoto období se nadále použijí autonomní obchodní
 opatření EU ve prospěch Ukrajiny. Evropská komise by tudíž v zájmu
 politické a hospodářské stability Ukrajiny navrhla prodloužení použití nařízení
 (EU) č. 374/2014 o snížení nebo odstranění cel na zboží pocházející z
 Ukrajiny do dne 31. prosince 2015.
 Článek 2 dohody o přidružení s
 Ukrajinou stanoví, že dodržování demokratických zásad, lidských práv a
 základních svobod a dodržování zásad právního státu, podpora dodržování zásad
 svrchovanosti a územní celistvosti, nedotknutelnosti hranic a nezávislosti,
 jakož i boj proti šíření zbraní hromadného ničení, souvisejících
 materiálů a jejich nosičů představují základní prvky
 uvedené dohody. Autonomní obchodní preference poskytované podle nařízení
 (EU) č. 374/2014 jsou podmíněny dodržováním těchto zásad ze
 strany Ukrajiny. Objemy/cla, které Evropská unie schválila v roce 2014
 nařízením o autonomních obchodních opatřeních, se použijí i pro rok
 2015.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Nevztahuje se na tento návrh.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Právním základem návrhu je čl. 207
 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 4. ROZPOČTOVÉ
 DŮSLEDKY
 Evropská unie zaznamená ztrátu
 příjmů z cel v (hrubé) výši 487 milionů EUR
 ročně. Tyto číselné údaje jsou však odhady s ohledem na
 politickou a ekonomickou situaci Ukrajiny a mohou se změnit.
 2014/0279 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY,
 kterým se mění nařízení (EU)
 č. 374/2014 o snížení nebo odstranění cel na zboží pocházející z Ukrajiny
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním
 parlamentům,
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Ukrajina je prioritní
 partnerskou zemí v rámci evropské politiky sousedství a Východního
 partnerství. Evropská unie usiluje o stále těsnější vztah s Ukrajinou,
 a to vzhledem k politickému přidružení Ukrajiny k Evropské unii a její
 ekonomické integraci s Evropskou unií. V tomto ohledu jednaly Evropská unie
 a Ukrajina v letech 2007–2011 o dohodě o přidružení,
 včetně prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, kterou
 obě strany podepsaly dne 27. června 2012. Podle


text:
ustanovení
 dohody o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu mají Evropská unie
 a Ukrajina zřídit zónu volného obchodu na přechodné období v
 délce maximálně 10 let počínaje vstupem dohody o přidružení
 v platnost v souladu s článkem XXIV Všeobecné dohody
 o clech a obchodu z roku 1994.
 (2) S ohledem na bezprecedentní
 bezpečnostní, politické a hospodářské problémy na Ukrajině a na
 podporu jejího hospodářství bylo rozhodnuto, že provádění listiny
 koncesí uvedené v příloze I-A dohody o přidružení mezi EU a Ukrajinou
 bude anticipováno prostřednictvím autonomních obchodních preferencí
 stanovených v nařízení (EU) č. 374/2014. Vzhledem k problémům,
 kterým Ukrajina stále čelí, se použití nařízení (EU) č. 374/2014
 prodlužuje do dne 31. prosince 2015. Z důvodu předvídatelnosti by cla
 a přístup k celním kvótám měly po prodloužení zůstat stejné jako
 pro rok 2014.
 (3) Článek 2 dohody o
 přidružení s Ukrajinou stanoví, že dodržování demokratických zásad,
 lidských práv a základních svobod a dodržování zásad právního státu, podpora
 dodržování zásad svrchovanosti a územní celistvosti, nedotknutelnosti hranic a
 nezávislosti, jakož i boj proti šíření zbraní hromadného ničení,
 souvisejících materiálů a jejich nosičů představují
 základní prvky uvedené dohody. Autonomní obchodní preference poskytované podle
 nařízení (EU) č. 374/2014 jsou rovněž podmíněny dodržováním
 těchto zásad ze strany Ukrajiny. Aby bylo nařízení (EU) č.
 374/2014 uvedeno v soulad s praxí Unie a dalšími nástroji obchodní politiky EU,
 je vhodné zavést možnost dočasného pozastavení preferencí v
 případě, že Ukrajina nedodrží základní zásady lidských práv,
 demokracie a právního státu.
 (4) Vzhledem k naléhavosti této
 věci je důležité, aby byla uplatněna výjimka ze lhůty osmi
 týdnů uvedené v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních
 parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské
 unii a Smlouvě o fungování Evropské unie,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Nařízení (EU) č. 374/2014 se
 mění takto:
 1. Článek 1 se nahrazuje
 tímto:
 „Článek 1
 Preferenční
 režim
 Cla na zboží pocházející z Ukrajiny se snižují
 nebo odstraňují v souladu s přílohou I. Pokud je v uvedené
 příloze uveden odkaz na kategorie fáze, pak u kategorie fáze 0 se základní
 sazba cla pro roky 2014 a 2015 odstraňuje, u kategorie fáze 3 se snižuje o
 25 %, u kategorie fáze 5 se snižuje o 16,7 % a u kategorie fáze 7 se
 snižuje o 12,5 %.“
 2. V článku 2 se
 doplňuje nové písmeno e), které zní:
 „e) dodržováním demokratických zásad, lidských
 práv a základních svobod a dodržováním zásad právního státu, jak stanoví
 článek 2 dohody o přidružení s Ukrajinou.“
 3. V článku 7 se druhý
 pododstavec nahrazuje tímto:
 „Použije se do 31. prosince 2015.“
 4. Přílohy II a III se
 nahrazují zněním uvedeným v přílohách I a II tohoto nařízení.
 Článek 2
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne 2. listopadu 2014.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 PŘÍLOHA I
 „PŘÍLOHA II
 Aniž jsou dotčena pravidla pro výklad kombinované
 nomenklatury, považuje se popis produktů pouze za orientační a
 působnost preferenčního režimu se v rámci této přílohy
 určuje zněním kódů


text:
KN platných ke dni přijetí tohoto
 nařízení.
 Pořadové číslo || Kód KN || Popis zboží || Množství na kvótové období běžící od vstupu tohoto nařízení v platnost do 31. 12. 2014 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak) || Množství na kvótové období běžící od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak)
 09.3050 || 0204 22 50 0204 22 90 0204 23 0204 42 30 0204 42 50 0204 42 90 0204 43 10 0204 43 90 || Skopové spojené kýty a oddělené kýty, ostatní nevykostěné (kromě masa v celku a půleného, předků a půlených předků a hřbetů a šrůtky a půlených hřbetů se šrůtkou), čerstvé nebo chlazené Vykostěné skopové maso, čerstvé nebo chlazené Skopové nevykostěné maso (kromě v celku a půleného a předků a půlených předků), zmrazené Zmrazené jehněčí maso, vykostěné Zmrazené skopové maso, vykostěné || 1 500 || 1 500
 09.3051 || 0409 || Přírodní med || 5 000 || 5 000
 Pořadové číslo || Kód KN || Popis zboží || Množství na kvótové období běžící od vstupu tohoto nařízení v platnost do 31. 12. 2014 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak) || Množství na kvótové období běžící od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak)
 09.3052 || 1701 12 1701 91 1701 99 1702 20 10 1702 90 30 1702 90 50 1702 90 71 1702 90 75 1702 90 79 1702 90 80 1702 90 95 || Surový řepný cukr bez přísady aromatických přípravků nebo barviv Jiný než surový cukr Javorový cukr v pevném stavu s přísadou aromatických přípravků nebo barviv Isoglukóza v pevném stavu obsahující 50 % hmotnostních fruktózy v sušině Maltodextrin v pevném stavu a maltodextrinový sirup obsahující 50 % hmotnostních fruktózy v sušině Karamel Inulinový sirup Ostatní cukr, včetně invertního cukru a ostatního cukru a směsí cukerného sirupu obsahujících 50 % hmotnostních fruktózy v sušině || 20 070 || 20 070
 09.3053 || 1702 30 1702 40 1702 60 || Glukóza a glukózový sirup neobsahující fruktózu nebo obsahující méně než 50 % hmotnostních fruktózy v sušině, kromě invertního cukru Ostatní fruktóza a fruktózový sirup obsahující více než 50 % hmotnostních fruktózy v sušině, kromě invertního cukru || 10 000 || 10 000
 09.3054 || 2106 90 30 2106 90 55 2106 90 59 || Sirupy z isoglukózy, s přísadou aromatických látek nebo barviv Sirup z glukózy a sirup z maltodextrinu, s přísadou aromatických látek nebo barviv Cukerné sirupy, s přísadou aromatických látek nebo barviv (kromě sirupů z isoglukózy, laktózy, glukózy a maltodextrinu) || 2 000 || 2 000
 Pořadové číslo || Kód KN || Popis zboží || Množství na kvótové období běžící od vstupu tohoto nařízení v platnost do 31. 12. 2014 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak) || Množství na kvótové období běžící od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak)
 09.3055 || Ex 1103 19 20 1103 19 90 1103 20 90 1104 19 10 1104 19 50


text:
1104 19 61 1104 19 69 1104 29 1104 30 || Krupice z ječmene Krupice a krupička z obilovin (kromě pšenice, žita, ovsa, kukuřice, rýže a ječmene) Pelety z obilovin (kromě pšenice, žita, ovsa, kukuřice, rýže a ječmene) Zrna rozválcovaná nebo ve vločkách z pšenice Zrna rozválcovaná nebo ve vločkách z kukuřice Rozválcovaná zrna z ječmene Zrna z ječmene ve vločkách Zpracovaná zrna (například loupaná, perlovitá, rozřezaná nebo šrotovaná) jiná než z ovsa, žita nebo pšenice Obilné klíčky, celé, rozválcované, ve vločkách nebo drcené || 6 300 || 6 300
 09.3056 || 1107 1109 || Slad, též pražený Pšeničný lepek, též sušený || 7 000 || 7 000
 09.3057 || 1108 11 1108 12 1108 13 || Pšeničný škrob Kukuřičný škrob Bramborový škrob || 10 000 || 10 000
 09.3058 || 3505 10 10 3505 10 90 3505 20 30 3505 20 50 3505 20 90 || Dextriny a ostatní modifikované škroby (kromě esterifikovaných nebo etherifikovaných škrobů) Klihy obsahující 25 % hmotnostních nebo více škrobů nebo dextrinů nebo jiných modifikovaných škrobů || 1 000 || 1 000
 Pořadové číslo || Kód KN || Popis zboží || Množství na kvótové období běžící od vstupu tohoto nařízení v platnost do 31. 12. 2014 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak) || Množství na kvótové období běžící od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak)
 09.3059 || 2302 10 2302 30 2302 40 10 2302 40 90 2303 10 11 || Otruby, vedlejší mlýnské produkty a jiné zbytky, též ve tvaru pelet, získané po prosévání, mletí nebo jiném zpracování obilí (kromě rýže) Zbytky z výroby kukuřičného škrobu (vyjma koncentrovanou vodu z máčení) s obsahem proteinu, počítáno v sušině, převyšujícím 40 % hmotnostních || 16 000 || 16 000
 09.3060 || 0711 51 2003 10 || Houby rodu Agaricus prozatímně konzervované (například oxidem siřičitým, ve slané vodě, v sířené vodě nebo v jiných konzervačních roztocích), avšak v tomto stavu nezpůsobilé k přímému požívání Houby rodu Agaricus připravené nebo konzervované jinak než v octě nebo kyselině octové || 500 || 500
 09.3061 || 0711 51 || Houby rodu Agaricus prozatímně konzervované (například oxidem siřičitým, ve slané vodě, v sířené vodě nebo v jiných konzervačních roztocích), avšak v tomto stavu nezpůsobilé k přímému požívání || 500 || 500
 09.3062 || 2002 || Rajčata připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové || 10 000 || 10 000
 Pořadové číslo || Kód KN || Popis zboží || Množství na kvótové období běžící od vstupu tohoto nařízení v platnost do 31. 12. 2014 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak) || Množství na kvótové období běžící od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak)
 09.3063 || 2009 61 90 2009 69 11 2009 69 71 2009 69 79 2009 69 90 2009 71 2009 79 || Hroznová šťáva (včetně vinného moštu), s hodnotou Brix nepřesahující 30, v hodnotě převyšující 18 € za 100 kg čisté hmotnosti Hroznová šťáva (včetně vinného moštu), s


text:
hodnotou Brix nepřesahující 67, v hodnotě nepřesahující 22 € za 100 kg čisté hmotnosti Hroznová šťáva (včetně vinného moštu), s hodnotou Brix převyšující 30 ale nepřesahující 67, v hodnotě nepřesahující 18 € za 100 kg čisté hmotnosti Jablečná šťáva || 10 000 || 10 000
 09.3064 || 0403 10 51 0403 10 53 0403 10 59 0403 10 91 0403 10 93 0403 10 99 0403 90 71 0403 90 73 0403 90 79 0403 90 91 0403 90 93 0403 90 99 || Podmáslí, kyselé mléko a smetana, jogurt, kefír a jiné fermentované (kysané) nebo acidofilní mléko a smetana, též zahuštěné nebo ochucené nebo obsahující přidané ovoce, ořechy nebo kakao || 2 000 || 2 000
 09.3065 || 0405 20 10 0405 20 30 || Mléčné pomazánky o obsahu tuku 39 % hmotnostních nebo více, avšak nepřesahujícím 75 % hmotnostních || 250 || 250
 09.3066 || 0710 40 0711 90 30 2001 90 30 2004 90 10 2005 80 || Kukuřice cukrová || 1 500 || 1 500
 Pořadové číslo || Kód KN || Popis zboží || Množství na kvótové období běžící od vstupu tohoto nařízení v platnost do 31. 12. 2014 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak) || Množství na kvótové období běžící od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak)
 09.3067 || 1702 50 1702 90 10 Ex 1704 90 99 1806 10 30 1806 10 90 Ex 1806 20 95 Ex 1901 90 99 2101 12 98 2101 20 98 3302 10 29 || Chemicky čistá fruktóza Chemicky čistá maltóza Ostatní cukrovinky neobsahující kakao, obsahující 70 % hmotnostních nebo více sacharózy Kakaový prášek obsahující 65 % hmotnostních nebo více sacharózy nebo isoglukózy vyjádřené jako sacharóza Ostatní přípravky v blocích, v tabulkách nebo tyčích o hmotnosti vyšší než 2 kg nebo v tekutém nebo pastovitém stavu, ve formě prášku, granulí a podobně, v nádobách nebo v bezprostředním obalu, o obsahu převyšujícím 2 kg, obsahující méně než 18 % hmotnostních kakaového másla a 70 % hmotnostních nebo více sacharózy Ostatní potravinové přípravky z mouky, krupice, krupičky, škrobu nebo sladových výtažků, neobsahující kakao nebo obsahující méně než 40 % hmotnostních kakaa, měřeno na zcela odtučněném základě, obsahující 70 % hmotnostních nebo více sacharózy Přípravky na bázi kávy, čaje nebo maté Směsi vonných látek a směsi na bázi jedné nebo více těchto látek, druhu používaného k výrobě nápojů, obsahující všechny aromatické složky charakterizující nápoj, mající skutečný objemový obsah alkoholu nepřevyšující 0,5 % objemových || 2 000 || 2 000
 Pořadové číslo || Kód KN || Popis zboží || Množství na kvótové období běžící od vstupu tohoto nařízení v platnost do 31. 12. 2014 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak) || Množství na kvótové období běžící od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak)
 09.3068 || 1903 1904 30 || Tapioka a její náhražky připravené ze škrobu, ve formě vloček, zrn, perel, prachu nebo v podobných formách Pšenice bulgur || 2 000 || 2 000


text:
09.3069 || 1806 20 70 2106 10 80 2202 90 99 || Čokoládová mléčná drobenka (chocolate milk crumb) Ostatní proteinové koncentráty a bílkovinné texturované látky Nealkoholické nápoje jiné než voda s hmotnostním obsahem tuků 2 % nebo vyšším získané z výrobků čísel 0401 až 0404 || 300 || 300
 09.3070 || 2106 90 98 || Ostatní potravinové přípravky, jinde neuvedené ani nezahrnuté || 2 000 || 2 000
 09.3071 || 2207 10 2208 90 91 2208 90 99 2207 20 || Ethylalkohol nedenaturovaný Ethylalkohol a jiné destiláty, denaturované, s jakýmkoli obsahem alkoholu || 27 000 || 27 000
 09.3072 || 2402 10 2402 20 90 || Doutníky (též s odříznutými konci) a doutníčky obsahující tabák Cigarety obsahující tabák, neobsahující hřebíček || 2 500 || 2 500
 Pořadové číslo || Kód KN || Popis zboží || Množství na kvótové období běžící od vstupu tohoto nařízení v platnost do 31. 12. 2014 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak) || Množství na kvótové období běžící od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015 (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak)
 09.3073 || 2905 43 2905 44 3824 60 || Mannitol (mannit) D-Glucitol (sorbitol, sorbit) Sorbitol, jiný než položky 2905 44 || 100 || 100
 09.3074 || 3809 10 10 3809 10 30 3809 10 50 3809 10 90 || Přípravky k úpravě povrchu, k apretování, přípravky k urychlení barvení nebo ustálení barviv a jiné výrobky a přípravky (například apretury a mořidla) používané v textilním, papírenském, kožedělném a podobném průmyslu, jinde neuvedené ani nezahrnuté, na bázi škrobových látek || 2 000 || 2 000
 09.3075 || 0703 20 || Česnek, čerstvý nebo chlazený || 500 || 500
 09.3076 || 1004 || Oves || 4 000 || 4 000
 “
 PŘÍLOHA II
 „PŘÍLOHA III
 Celní kvóty
 pro zemědělské produkty uvedené v čl. 3 odst. 3
 Produkt || Sazební zařazení || Množství na kvótové období běžící od vstupu tohoto nařízení v platnost do 31. 12. 2014 || Množství na kvótové období běžící od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015
 Hovězí maso || 0201.10.(00) 0201.20.(20-30-50-90) 0201.30.(00) 0202.10.(00) 0202.20.(10-30-50-90) 0202.30.(10-50-90) || 12 000 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti || 12 000 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti
 Vepřové maso || 0203.11.(10) 0203.12.(11-19) 0203.19.(11-13-15-55-59) 0203.21.(10) 0203.22.(11-19) 0203.29.(11-13-15-55-59) || 20 000 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti + 20 000 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti (pro kódy KN 0203.11.(10) 0203.12.(19) 0203.19.(11-15-59) 0203.21.(10) 0203.22.(19) 0203.29.(11-15-59)) || 20 000 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti + 20 000 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti (pro kódy KN 0203.11.(10) 0203.12.(19) 0203.19.(11-15-59) 0203.21.(10) 0203.22.(19) 0203.29.(11-15-59))
 Drůbeží maso a přípravky z drůbežího masa || 0207.11.(30-90) 0207.12.(10-90) 0207.13.(10-20-30-50-60-99) 0207.14.(10-20-30-50-60-99) 0207.24.(10-90) 0207.25.(10-90) 0207.26.(10-20-30-50-60-70-80-99) 0207.27.(10-20-30-50-60-70-80-99) 0207.32.(15-19-51-59-90) 0207.33.(11-19-59-90) 0207.35.(11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99) 0207.36.(11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90) 0210.99.(39) 1602.31.(11-19-30-90) 1602.32.(11-19-30-90) 1602.39.(21) || 20 000 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti + 20 000 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti (pro kód KN 0207.12.(10-90)) || 16 000 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti + 20 000 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti (pro kód KN 0207.12.(10-90))
 Mléko, smetana, zahuštěné mléko a jogurty || 0401.10.(10-90) 0401.20.(11-19-91-99) 0401.30.(11-19-31-39-91-99) 0402.91.(10-30-51-59-91-99) 0402.99.(10-31-39-91-99) 0403.10.(11-13-19-31-33-39) 0403.90.(51-53-59-61-63-69) || 8 000


text:
tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti || 8 000 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti
 Sušené mléko || 0402.10.(11-19-91-99) 0402.21.(11-17-19-91-99) 0402.29.(11-15-19-91-99) 0403.90.(11-13-19-31-33-39) 0404.90.(21-23-29-81-83-89) || 1 500 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti || 1 500 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti
 Máslo a mléčné pomazánky || 0405.10.(11-19-30-50-90) 0405.20.(90) 0405.90.(10-90) || 1 500 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti || 1 500 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti
 Vejce a albuminy || 0407.00.(30) 0408.11.(80) 0408.19.(81-89) 0408.91.(80) 0408.99.(80) 3502.11.(90) 3502.19.(90) 3502.20.(91-99) || 1 500 tun/rok vyjádřeno v ekvivalentu vajec ve skořápkách + 3 000 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti (pro kód KN 0407.00.(30)) || 1 500 tun/rok vyjádřeno v ekvivalentu vajec ve skořápkách + 3 000 tun/rok vyjádřeno v čisté hmotnosti (pro kód KN 0407.00.(30))
 Obyčejná pšenice, mouky a pelety || 1001.90.(99) 1101.00.(15-90) 1102.90.(90) 1103.11.(90) 1103.20.(60) || 950 000 tun/rok || 950 000 tun/rok
 Ječmen, mouka a pelety || 1003.00.(90) 1102.90.(10) 1103.20.(20) || 250 000 tun/rok || 250 000 tun/rok
 Kukuřice, mouka a pelety || 1005.90.(00) 1102.20.(10-90) 1103.13.(10-90) 1103.20.(40) 1104.23.(10-30-90-99) || 400 000 tun/rok || 400 000 tun/rok
 “


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0243
 Návrh nařízení Rady o založení „společného podniku ARTEMIS“ pro provádění společné technologické iniciativy v oblasti vestavěných počítačových systémů {SEK(2007) 582} {SEK(2007) 583} /* KOM/2007/0243 konecném znení - CNS 2007/0088 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 15.5.2007KOM(2007) 243 v konečném znění2007/0088 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo založení „společného podniku ARTEMIS“ pro provádění společné technologické iniciativy v oblasti vestavěných počítačových systémů {SEK(2007) 582}{SEK(2007) 583}(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Schopnost Evropy vytvářet řešení pro specifické oblasti, pokud jde o vestavěné elektronické systémy, přinesla EU zisk v podobě velkého podílu na trhu v klíčových oblastech, kupříkladu v automobilovém, průmyslovém a energetickém odvětví, telekomunikacích a leteckém a kosmickém průmyslu. Tuto vedoucí pozici je nutno upevňovat zvládnutím a zapojením další generace systémů informační technologie, které již nyní transformují naši ekonomiku a společnost: toto “vestavování inteligence" přináší nové funkce a přidává hodnotu běžným výrobkům, počínaje osobními automobily a letadly, a konče mobilními telefony a kardiostimulátory, a zvyšuje produktivitu ve výrobě i při distribuci zboží a služeb. Vestavěné systémy jsou rozhodující nejen pro inovační potenciál a konkurenceschopnost stávajících evropských průmyslových odvětví, ale také pro umožnění vzniku zcela nových trhů a společenských uplatnění – od oblasti osobního zdraví až po monitorování životního prostředí. Zvláštní program „Spolupráce“[1], kterým se provádí Sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013), zavádí společné technologické iniciativy (JTI), jakožto nový způsob uskutečňování partnerství veřejného a soukromého sektoru na evropské úrovni. JTI vyjadřují plné odhodlání EU koordinovat výzkumné úsilí. Jejich účelem je dosáhnout zvýšeného strategického soustředění, a to podporou společných ambiciózních výzkumných agend v oblastech, které jsou zásadní pro konkurenceschopnost a růst, shromáždit a na úrovni EU koordinovat rozhodující množství výzkumné práce čerpající ze všech zdrojů až již veřejných či soukromých investic do výzkumu a zabezpečit těsnější provázanost výzkumu a inovací. Tímto způsobem přispějí k uskutečnění Evropského výzkumného prostoru a k evropským cílům v oblasti konkurenceschopnosti. Zvláštní program "Spolupráce" označuje vestavěné elektronické systémy za jednu z oblastí, ve které by mohly být JTI obzvláště významné. JTI vycházejí hlavně z práce evropských technologických platforem (ETP). Jen omezený počet ETP dosáhl tak náročný rozsah a záběr, jež by vyžadoval významnou mobilizaci veřejných a soukromých zdrojů k provedení důležitých součástí jejich strategických plánů výzkumu. JTI by mohly být účinným prostředkem k uspokojení potřeb těchto ETP. Cílem tohoto návrhu je zřídit společný podnik k provádění JTI v oblasti vestavěných počítačových systémů (JTI ARTEMIS). JTI ARTEMIS si klade za cíl vytvořit jednotný celoevropský program výzkumu a vývoje, který pomůže průmyslu EU dosáhnout světově vedoucí pozice v oblasti vestavěných počítačových technologií. JTI poprvé v historii sloučí rozhodující množství národních, unijních a soukromých zdrojů do jediného uceleného, flexibilního a efektivního právního rámce; urychlí také investice do výzkumu a vývoje v Evropě poskytováním pobídek průmyslu i členským státům ke zvyšování jejich výdajů na výzkum a vývoj. |120 | Obecné souvislosti Vestavěnými systémy jsou počítače používané v rozsáhlejších systémech k ovládání a kontrole zařízení, jako jsou automobily, domácí přístroje, komunikační zařízení, řídící a kancelářská technika. Stávají se nedílnou a mnohdy


text: neviditelnou složkou světa kolem nás a v současné době se vyskytují doslova všude. Vestavěno je více než 90 % výpočetních zařízení a podle prognóz bude do roku 2010 vestavěno 16 miliard zařízení a do roku 2020 více než 40 miliard zařízení. Očekává se, že během následujících pěti let dosáhne podíl vestavěných systémů na hodnotě finálního výrobku v klíčových průmyslových odvětvích nebývalých úrovní (např. 36 % v automobilovém odvětví, 37 % v telekomunikacích či 41 % v odvětví spotřební elektroniky). Současná struktura průmyslu EU však neposkytuje nezbytný rámec, ve kterém by se mohly vyvíjet příslušné technologie a standardy potřebné ke zvládnutí ohromných výzev představovaných rostoucím množstvím a složitostí vestavěných systémů a způsoby jejich uplatnění. Konkurenceschopnost EU a její schopnost inovovat jsou vystaveny riziku: ekonomika EU musí být schopna vytěžit zisky z nových trhů, jež budou vznikat v návaznosti na „vestavování inteligence“, a zamezit tomu, co se stalo v případě stolní výpočetní techniky a internetu, tj. aby hlavní příjemci takových zisků sídlili mimo území EU. Pokud by Evropa navíc nebyla schopna pěstovat a neztratit talenty, nedokáže přilákat ani si udržet nejlepší výzkumné pracovníky. A konečně je zde „kulturní“ riziko: nové systémy se intimně dotknou životů obyvatelstva EU; evropský průmysl musí být schopen reagovat na domácí poptávku způsobem, který bere ohled na naše jedinečné preference a hodnoty. Tváří v tvář této vážné výzvě a navzdory hospodářskému významu v EU značně zaostávají investice do výzkumu vestavěných systémů za investicemi ve Spojených státech a Japonsku. Navíc je struktura financování v EU rozdrobená a neschopná vyvolat přesvědčivou reakci. Rámcové programy Evropského společenství v minulosti vynaložily významné investice, avšak jejich rozpočet je silně omezený ve srovnání s celkovým veřejným rozpočtem na výzkum a rozvoj v Evropě; mezivládní program Eureka představuje cenný mechanismus a některé vnitrostátní programy jsou v této oblasti aktivní, přesto však jsou veškeré tyto snahy roztříštěné a postrádají soustředění na společné cíle. |139 | Stávající ustanovení v oblasti návrhu V oblasti návrhu neexistují žádná stávající ustanovení. |140 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Sedmý rámcový program (7. RP) je pro Evropu významným výchozím bodem, v němž se odráží názorová shoda na tom, že Evropa musí zdvojnásobit své úsilí o posílení investic do výzkumu a vývoje a o vytěžení jejich vyšší návratnosti, aby se vybavila parametry konkurenceschopné a dynamické znalostní ekonomiky. JTI jsou v kontextu 7. RP významnou inovací pro dosažení výraznější strategické koncentrace a koordinace díky nahromadění rozhodujícího množství výzkumu v klíčových oblastech a pro těsnější provázanost průzkumu a inovací. Provádění JTI bude bezprostředně přispívat k lisabonskému cíli konkurenceschopnosti i k barcelonským cílům, pokud jde o výdaje na výzkum. Výsledky JTI ARTEMIS v klíčových oblastech použití budou též nepřímo přispívat k dalším politikám EU, kupříkladu v oblasti životního prostředí (monitorování a správa), dopravy (bezpečnost), energie (správa a kontrola) a vnitřního trhu (standardy pro vestavěné výrobky a služby). |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |211 | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Po vytvoření technologické platformy ARTEMIS v lednu 2004 následovaly rozsáhlé konzultace Komise se stranami zainteresovanými na


text: výzkumu a vývoji vestavěných systémů. Konzultace s vnitrostátními orgány se konaly v rámci „zrcadlové skupiny“ platformy, v níž se shromáždili zástupci 24 členských států i zemí přidružených k rámcovému programu. Strategický plán výzkumu, řízení a operační aspekty společného podniku byly prezentovány a projednány při významných veřejných akcích jako výroční konference ARTEMIS (Řím 2004, Paříž 2005, Štýrský Hradec 2006), Konference o technologiích informační společnosti (IST) 2006 v Helsinkách nebo veřejná prezentace strategického plánu výzkumu ARTEMIS v březnu 2006 v Bruselu. Jakožto konečný krok tohoto procesu se během několika setkání uskutečnily rozsáhlé diskuse (podpořené nezávislou odbornou expertizou), které sledovaly cíl uspořádat a analyzovat dosavadní výsledky a poskytly další podněty k hodnocení struktury řízení a dopadu této iniciativy. Z hlediska hospodářských dopadů se konzultace opírala především o tržní údaje veřejné domény, jmenovitě o dvě studie zveřejněné v roce 2005 (jedna z nich vyplynula z otevřeného výběrového řízení uskutečněného Komisí), které poskytly podrobný obraz odvětví vestavěných systémů jako celku (přičemž vzaly v úvahu technologické, odvětvové, tržní a finanční aspekty), jakož i o kvantitativní hodnocení dopadu aktivit v oblasti softwaru na světovou ekonomiku se zaměřením na domácí vývoj vestavěných a softwarově náročných systémů v oblasti IKT a mimo IKT. |212 | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Široké a průběžné zapojení zainteresovaných stran z veřejného i soukromého sektoru do konzultačního procesu vytvořilo včasné a vhodné myšlenkové podněty, které byly vzaty v úvahu při dopracování návrhu. |Shromáždění a využití odborných znalostí |221 | Dotčená vědecká/odborná odvětví Do vývoje strategického plánu výzkumu, který se bude realizovat prostřednictvím navržených JTI, byly zahrnuty odvětvové odborné znalosti i teoretické znalosti z oblasti výzkumu a vývoje vestavěných systémů, jakož i odborné znalosti z oblasti vedení a správy „zrcadlové skupiny“ zástupců pro aspekty řízení a veřejné správy. |222 | Použitá metodika Odborníci se sešli na řadě specializovaných pracovních seminářů a projednávali cíle a priority s přihlédnutím k existující hlavním stávajícím plánům EU, zprávám a studiím, stejně jako k údajům ze struktury Eureka (ITEA a Medea+). Následně byl v menších skupinách expertů v konceptu zpracován strategický plán výzkumu, jenž byl opakovaně diskutován s širší obcí. |223 | Hlavní konzultované organizace a odborníci Konzultovány byly hlavní evropské společnosti v oboru vestavěných systémů, jejich dodavatelé a uživatelé, a dále vůdčí výzkumné organizace v Evropě[2]. |2249 | Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Nebyla zmíněna existence potenciálních závažných rizik s nevratnými důsledky. |225 | Společné technologické iniciativy ARTEMIS mohou mobilizovat nezbytné rozhodující množství zdrojů na výzkum a vývoj k realizaci společného plánu výzkumu a poskytuje flexibilní základnu pro společné veřejné a soukromé kroky k vytváření živného ekosystému v Evropě, sloužícího otevřeným inovacím v oblasti vestavěných systémů. |226 | Prostředky ke zveřejnění odborných stanovisek Informace o společném plánu výzkumu a o vývoji společné technologické iniciativy byly zpřístupněny prostřednictvím výše uvedených veřejných akcí, prostřednictvím zprávy "Budování ARTEMIS (Building ARTEMIS)" a "Strategického plánu výzkumu ARTEMIS" zveřejněných technologickou platformou ARTEMIS, a dále na internetových stránkách Komise a ARTEMIS. |230 | Posouzení dopadů Navržené nařízení bylo předmětem hodnocení dopadu provedeném Komisí (v příloze k tomuto návrhu). Mezi jeho hlavní


text: závěry patří, že společná technologická iniciativa ARTEMIS dosáhne podstatných zlepšení, pokud jde o konstrukci systému a náklady na životní cykly vývoje (tradiční postup). To rovněž zvyšuje pákový efekt přínosu Společenství na úsilí v oblasti výzkumu a vývoje (vnitrostátní i soukromé) a zabezpečuje efektivnější a spolehlivější rámec pro výzkum a vývoj a inovace, který odstraňuje rozpočtovou nejistotu, zjednodušuje postupy a zkracuje kontraktační doby. Zároveň také rozšiřuje účast nových partnerů na aktivitách výzkumu a vývoje a zvyšuje jejich počet. Dalším přínosem je to, že se finanční prostředky členských států čerpané prostřednictvím JTI ARTEMIS budou rozdělovat pomocí obecných evropských postupů a pracovních programů, čímž se dosáhne podobného účinku na rozdělování prostředků na úrovni EU a účinku mnohem vyššího oproti základní možnosti. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Tento návrh se zakládá na nařízení Rady o zřízení společného podniku ARTEMIS s příslušnými stanovami. |310 | Právní základ Článek 171 Smlouvy o založení Evropského společenství. Společný podnik bude subjektem Společenství a plnění jeho rozpočtu tak bude předmětem absolutoria uděleného Evropským parlamentem[3], avšak s ohledem na zvláštnosti vyplývající z povahy JTI, jakožto partnerství veřejného a soukromého sektoru, a zejména pak z příspěvku soukromého sektoru. |320 | Zásada subsidiarity |Členské státy nemohou dostatečným způsobem dosáhnout cílů návrhu z následujících důvodů: |321 | Členské státy nemohou samy uvedené výzvy překonat, jelikož na úrovni EU neexistuje odpovídající právní a organizační rámec. Současné financování výzkumu a vývoje v EU je rozdrobené: na vnitrostátní úrovni jsou relevantní činnosti výzkumu a vývoje rozloženy do několika programů, jež spolu někdy nejsou propojeny. Několik členských států se účastní programu Eureka, je to nicméně přístup zdola nahoru, který má dobře známé nedostatky ve smyslu dlouhých zpoždění, duplicity postupů a nepředvídatelnou dostupnost veřejného financování. |Opatření Společenství povedou k úspěšnějšímu dosažení cílů návrhu z následujících důvodů: |324 | Pouze opatření Společenství může vytvořit právní rámec, který umožňuje účinné sdružování prostředků vynakládaných představiteli výzkumu a vývoje, Komisí a vládami členských států. Přizpůsobení vnitrostátní financování a financování Společenství výrazně přispěje k rozvoji Evropského výzkumného prostoru. |325 | Očekává se, že z této iniciativy vyplynou následující přínosy: o Integrace vnitrostátního úsilí zaměřením na společné cíle určené na evropské úrovni v rámci strategického plánu výzkumu a výběrem projektů výzkumu a vývoje společným a jednotným evropským procesem. Tato integrace pomůže vybudovat Evropský výzkumný prostor v oblasti vestavěných počítačových systémů. o Větší flexibilita při mobilizaci zdrojů členských států, které jsou připraveny jednat ve směru společných cílů. o Pákový efekt finančního příspěvku Společenství, který umožní stimulovat průmysl a členské státy ke zvýšení financování, čímž bude přímo přispívat k barcelonským cílům. o Programová efektivnost cestou spojení účinnosti programu Eureka a evropských programů při překonávání jejich slabin; ve srovnání s Eurekou vyloučí nestálost rozpočtů členských států a duplicitu postupů hodnocení a sledování. o Ekonomická efektivnost plynoucí ze zkracování času do zahájení projektu umožňuje průmyslu provádět projekty rychleji a tím zkrátit dobu na uvádění výsledků výzkumu na trh. o Ekonomické dopady, plynoucí z dosahování technologických cílů ve smyslu povzbuzení konkurenceschopnosti průmyslu EU. |327 | Společná technologická iniciativa ARTEMIS je průkopnický přístup, který slučuje přednosti evropské


text: integrace s pohotovou adaptabilitou průmyslových cílů a politik a umožňuje flexibilitu v oblasti účasti a vnitrostátních závazků členských států způsobem, který není možný v mezích stávajících nástrojů. |Tento návrh tudíž splňuje zásadu subsidiarity. |Zásada proporcionality Tento návrh splňuje zásadu proporcionality z následujících důvodů: |331 | Navrhovaný společný podnik je jediná jednoduchá alternativa, která se vyrovnává s omezeními a požadavky kladenými na dosažení cílů tohoto opatření. Je to struktura trvanlivá v čase, má právní subjektivitu a zajišťuje jednoznačný právní rámec pro spolupráci a účast aktérů výzkumu a vývoje, vnitrostátních orgánů a Společenství na partnerství veřejného a soukromého sektoru. Prvořadý význam má účast všech zainteresovaných stran. Vzhledem k tomu, že se tato iniciativa soustřeďuje na průmyslové cíle klíčové důležitosti pro konkurenceschopnost, je zapojení průmyslu nezbytné pro směrování vypracování výzkumných priorit a inovačních politik. Potřebná je angažovanost členských států při mobilizaci vnitrostátních finančních prostředků, které představuje hlavní část veřejného úsilí o výzkum a vývoj v této oblasti. A nakonec Společenství má konečně klíčovou roli při stimulaci integračního procesu, vyrovnávání rozdílných zájmů partnerů a adekvátní kontrole nad využíváním finančního příspěvku Společenství. Navrhované opatření dosáhne nezbytné integrace na úrovni EU a zároveň zabezpečí flexibilitu pro účast členských států. Na vnitrostátní úrovni ponechá maximum rozhodování, jako např. finanční závazky za výzvy k podávání návrhů a co možná nejširší využívání vnitrostátních postupů týkajících se uzavírání grantových dohod, zpracování žádosti o úhradu nákladů, výplat a auditů. |332 | Společnému podniku bude stačit jednoduchá struktura pro rozhodování a pro finanční a administrativní operace díky využívání stávajících postupů na vnitrostátní úrovni. Toto provedení nepředstavuje komplikace pro vnitrostátní orgány veřejné správy, budou se využívat smluvní modely, které jsou aktérům výzkumu a vývoje dobře známé a jsou obzvlášť nákladově účelné: očekává se, že provozní náklady budou nižší než 1,5 % celkových nákladů na činnosti výzkumu a vývoje zahájené společným podnikem. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení. |342 | Jiné prostředky by nebyly odpovídající z následujících důvodů: Vytvoření právního rámce, který umožňuje účelně kombinovat soukromé a vnitrostátní zdroje a zdroje Společenství s účastí Společenství na podniku vyžaduje nařízení Rady. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |401 | Finanční hodnocení ukazuje na maximální výdaje Společenství ve výši 420 miliónů EUR během úvodního období existence společného podniku ARTEMIS (do roku 2017), které by měly být závazně vyčleněny do 31. prosincem 2013, kdy doběhne rozpočet 7. RP. Úvodní objem 42,5 miliónů EUR je třeba závazně vyčlenit v roce 2008. |DALšÍ IMFORMACE |510 | Zjednodušení |511 | Tento návrh zjednodušuje administrativních postupů pro veřejné orgány (EU nebo vnitrostátní) a soukromé strany . |513 | V porovnání se stávajícími opatřeními programu Eureka povede společný podnik k významnému zjednodušení: o Odstraní rozpočtovou nejistotu prostřednictvím formálních finančních závazků vnitrostátních orgánů za výzvy k podávání návrhů, které bude vydávat společný podnik. o Zamezí duplicitě hodnotících postupů, jež jsou v současné sobě uplatňovány na vnitrostátní a mezivládní úrovni. |514 | o Zkrátí dobu a sníží náklady na přípravu návrhů v oblasti výzkumu a vývoje. o Zjednoduší výkaznictví při realizaci projektu. Zprávy o projektech se budou předkládat pouze společnému podniku místo předkládání zpráv programu Eureka a


text: všem státům poskytujícím finanční prostředky. |1. 2007/0088 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo založení „společného podniku ARTEMIS“ pro provádění společné technologické iniciativy v oblasti vestavěných počítačových systémůRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 171 a 172 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[4],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[5],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru[6],vzhledem k těmto důvodům:(1) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006[7] o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 – 2013), dále jen „sedmý rámcový program“, stanoví příspěvek Společenství k navazování dlouhodobých partnerství ve veřejném a soukromém sektoru v podobě společných technologických iniciativ, které mají být prováděny prostřednictvím společných podniků ve smyslu článku 171 Smlouvy. Tyto společné technologické iniciativy jsou výsledkem práce evropských technologických platforem, vytvořených již šestým rámcovým programem, a zahrnují vybrané aspekty výzkumu v jejich oboru. Měly by spojovat investice soukromého sektoru a evropské veřejné financování, včetně financování ze sedmého rámcového programu.(2) Rozhodnutí Rady č. 971/2006/ES ze dne 19. prosince 2006[8] o zvláštním programu Spolupráce, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 – 2013) (dále jen „zvláštní program Spolupráce“), zdůrazňuje potřebu ambiciózních celoevropských partnerství veřejného a soukromého sektoru k urychlení rozvoje hlavních technologií prostřednictvím rozsáhlé výzkumné činnosti na úrovni celého Společenství, zahrnující zejména společné technologické iniciativy.(3) Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost zdůrazňuje potřebu vytvořit příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací v rámci Společenství s cílem posílit konkurenceschopnost, růst a zaměstnanost.(4) Ve svých závěrech ze dne 25. a 26. listopadu 2004 Rada pro hospodářskou soutěž vyzvala Komisi, aby dále rozvíjela koncepty technologických platforem a společné technologické iniciativy. Zdůraznila, že takové iniciativy by mohly pomoci při koordinaci výzkumných snah v rámci Společenství za účelem dosažení součinnosti s aktivitami v rámci stávajících projektů, jako jsou EUREKA a COST, vzhledem k jejich významnému přínosu pro výzkum a vývoj.(5) Evropské společnosti a jiné instituce pro výzkum a vývoj, které se zabývají oblastí vestavěných počítačových systémů, se ujaly vedení při zřizování evropské technologické platformy pro „vestavěné počítačové systémy“ (dále jen technologická platforma ARTEMIS) v rámci šestého rámcového programu. Technologická platforma ARTEMIS vytvořila strategický výzkumný program založený na rozsáhlých konzultacích se zainteresovanými subjekty z veřejného i soukromého sektoru. Strategický výzkumný program stanovil priority v oblasti vestavěných počítačových systémů a doporučil směry pro společnou technologickou iniciativu v této oblasti.(6) Společná technologická iniciativa pro vestavěné počítačové systémy reaguje na sdělení Komise ze dne 6. dubna 2005[9] „Budování evropského výzkumného prostoru (ERA) znalostí pro růst“ a ze dne 20. července 2005[10] „Společné akce pro růst a zaměstnanost: Lisabonský program Společenství“, který vyzývá k novému a ambicióznějšímu přístupu k rozsáhlé spolupráci veřejného a soukromého sektoru v oblastech, které mají pro evropskou konkurenceschopnost velký význam a které budou definovány na základě dialogu s průmyslovým odvětvím.(7) Společná technologická iniciativa v oblasti „vestavěných počítačových systémů“ reaguje na potřebu podporovat všudypřítomné informační a komunikační technologie, jak je stanoveno ve zprávě „ Vytváření inovativní Evropy “ z ledna 2006. Tato zpráva také oceňuje model společné technologie ARTEMIS


text: z toho důvodu, že slučuje harmonizovaným a synchronním způsobem vnitrostátní financování a financování Společenství v rámci vymezené právní struktury.(8) Společná technologická iniciativa v oblasti vestavěných počítačových systémů by měla vytvořit udržitelné partnerství veřejného a soukromého sektoru a zvýšit a stimulovat soukromé a veřejné investice do odvětví vestavěných systémů v evropských zemích, tj. pro účely tohoto nařízení, v členských státech a zemích přidružených k sedmému rámcovému programu. Společná technologická iniciativa v oblasti „vestavěných počítačových systémů by měla dosáhnout účinné koordinace a součinnosti zdrojů a financování z rámcového programu, průmyslu, vnitrostátních výzkumných a vývojových programů a mezivládních výzkumných a vývojových projektů (EUREKA), a tím přispět ke zvýšení budoucího růstu, konkurenceschopnosti a udržitelného rozvoje v Evropě. Jejím cílem by měla být také podpora spolupráce mezi zainteresovanými subjekty, jako jsou průmysl, vnitrostátní orgány, akademická obec a výzkumná střediska, umožňující spojit a orientovat výzkumné snahy.(9) Společná technologická iniciativa v oblasti „vestavěných počítačových systémů“ by měla vymezit společně dohodnutý výzkumný program (dále jen „výzkumný program“), úzce navazující na doporučení strategického výzkumného programu vytvořeného technologickou platformou ARTEMIS. Tento výzkumný program by měl stanovit a pravidelně přezkoumávat priority výzkumu v oblasti vývoje a zavádění klíčových technologií pro vestavěné počítačové systémy v různých oblastech využití, s cílem posílit konkurenceschopnost Evropy a vytvořit potenciál pro nové trhy a společenské aplikace.(10) Společná technologická iniciativa v oblasti „vestavěných počítačových systémů“ by měla řešit projektování, vývoj a využívání univerzálních, interoperabilních, nákladově efektivních, avšak výkonných, bezpečných a zabezpečených elektronických a softwarových systémů. Měla by vést k vytvoření modelových koncepcí a řešení, která jsou standardně uplatnitelná na konkrétní řady aplikací, middlewaru umožňujícímu bezešvou propojitelnost a interoperabilitu, a k vývoji integrovaných řešení systémových nástrojů a metod pro rychlý rozvoj a prototypizaci.(11) Ambice a rozsah uvedených cílů společné technologické iniciativy v oblasti „vestavěných počítačových systémů“, rozsah finančních a technických zdrojů, které je třeba mobilizovat, a potřeba dosáhnout účinné koordinace a součinnosti zdrojů a financování vyžadují akci na úrovni Společenství. Proto je nutné založit společný podnik (dále jen „společný podnik ARTEMIS“) podle článku 171 Smlouvy o ES, jenž by byl právním subjektem odpovědným za provádění společné technologické iniciativy v oblasti „vestavěných počítačových systémů“. V rámci zajištění odpovídajícího řízení výzkumné a vývojové činnosti zahájené v rámci sedmého rámcového programu (2007 – 2013) by společný podnik ARTEMIS měl být zřízen na období do 31. prosince 2017 s tím, že toto období může být prodlouženo.(12) Společný podnik ARTEMIS by měl být subjektem vytvořeným Společenstvími, jemuž by absolutorium za provádění rozpočtu udílel Evropský parlament[11] na základě doporuční Rady a s ohledem na specifika, která vyplývají z povahy společné technologické iniciativy jakožto partnerství veřejného a soukromého sektoru a zejména s ohledem na příspěvek soukromého sektoru do rozpočtu.(13) Společný podnik ARTEMIS by měl plnit závazky vyplývající z mezinárodních dohod. Za tímto účelem by měl být považován za mezinárodní organizaci ve smyslu článku 22 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb[12] a článku 15 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března


text: 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby[13].(14) Cíle společného podniku ARTEMIS by měly být naplňovány prostřednictvím sdílení zdrojů z veřejného a soukromého sektoru na podporu výzkumné a vývojové činnosti formou projektů[14]. Proto by měl společný podnik ARTEMIS být schopen organizovat otevřené výzvy k předkládání návrhů na projekty provádění jednotlivých částí výzkumného programu. Tato výzkumná a vývojová činnost by měla odpovídat základním etickým zásadám uplatňovaným v rámci sedmého rámcového programu.(15) Zakládajícími členy společného podniku ARTEMIS by mělo být Evropské společenství, [...] , a sdružení ARTEMISIA zastupující evropské společnosti a jiné instituce pro výzkum a vývoj působící v oblasti vestavěných počítačových systémů. Společný podnik ARTEMIS by měl být otevřen novým členům.(16) Organizační a provozní pravidla společného podniku ARTEMIS by měla být upravena stanovami společného podniku ARTEMIS.(17) Sdružení ARTEMISIA podepsalo zavazující dopis na podporu založení a provádění společného podniku ARTEMIS, jak je uvedeno v jeho stanovách.(18) Výzkumná a vývojová činnost by měla být částečně financována z příspěvku Evropského společenství do společného podniku ARTEMIS.(19) Veřejné financování výzkumné a vývojové činnosti na základě otevřených výzev k předkládání návrhů vypsaných společným podnikem ARTEMIS by mělo sestávat z vnitrostátních finančních příspěvků členských států ARTEMIS a z finančního příspěvku společného podniku ARTEMIS. Finanční příspěvek společného podniku ARTEMIS by měl být stanoven procentem z nákladů na výzkum a vývoj, které vzniknou účastníkům projektů. Toto procento by mělo být stejné pro všechny účastníky projektů v rámci jakékoli výzvy k předkládání návrhů.(20) Po dobu trvání společného podniku ARTEMIS by měly výzkumné a vývojové organizace účastnící se projektů poskytovat zdroje, které se rovnají celkovému veřejnému financování výzkumné a vývojové činnosti nebo jej převyšují.(21) Vzhledem k nutnosti zajistit zaměstnancům stabilní pracovní podmínky a rovné zacházení a k potřebě získat specializované vědecké i technické pracovníky špičkové úrovně je třeba, aby se na všechny zaměstnance přijímané společným podnikem ARTEMIS vztahoval služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto Společenství (dále jen „služební řád“).(22) Vzhledem k tomu, že společný podnik ARTEMIS nemá sloužit hospodářským účelům, je pro plnění jeho úkolů nezbytné, aby se na společný podnik ARTEMIS a jeho zaměstnance vztahoval Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství.(23) Jakožto právní subjekt by měl být společný podnik ARTEMIS za svou činnost odpovědný. V případě řešení sporů vyplývajících z činností společného podniku by měl mít pravomoc rozhodovat Soudní dvůr Evropských společenství.(24) Komise a společný podnik ARTEMIS by měly pravidelně podávat zprávu Radě a Evropskému parlamentu o dosaženém pokroku.(25) Společný podnik ARTEMIS by měl po dohodě s Komisí vypracovat vlastní finanční nařízení založené na zásadách rámcového finančního nařízení[15], které zohlední jeho specifické provozní potřeby vyplývající zejména z potřeby slučovat účinně a v rámci stanovených lhůt vnitrostátní financování a financování Společenství na podporu výzkumné a vývojové činnosti.(26) Měla by být přijata vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a měly by být učiněny nezbytné kroky ke zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků, a to v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[16], nařízením Rady (ES,


text: Euratom) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[17] a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům[18].(27) Politika ochrany duševního vlastnictví by měla podporovat vytváření a využívání znalostí.(28) Komise a sdružení ARTEMISIA by měli přijmout veškerá nezbytná předběžná opatření pro založení společného podniku ARTEMIS.(29) Vzhledem k tomu, že cíl navrhované iniciativy, jmenovitě vytvoření společného podniku ARTEMIS, nemohou členské státy uspokojivě splnit vzhledem k absenci odpovídajícího legislativního a organizačního rámce na evropské úrovni, a že tento může být lépe splněn v rámci Společenství, neboť pouze iniciativa Společenství může vytvořit legislativní a organizační rámec pro výzkumnou a vývojovou činnost, který umožní účinně sloučit zdroje subjektů v oblasti výzkumu a vývoje, zdroje Komise a vnitrostátních vlád, Společenství může přijmout opatření v souladu se zásadami subsidiarity, jak jsou uvedeny v článku 5 Smlouvy o ES. V souladu se zásadou proporcionality podle uvedeného článku nepřekročí toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1 Založení společného podniku1. Za účelem provádění společné technologické iniciativy v oblasti vestavěných počítačových systémů se tímto zakládá společný podnik ve smyslu článku ve smyslu článku 171 Smlouvy (dále jen „společný podnik ARTEMIS“), a to na dobu určitou do 31. prosince 2017. Tato lhůta může být prodloužena změnou tohoto nařízení.2. Společný podnik ARTEMIS má právní subjektivitu. V členských státech požívá společný podnik nejrozsáhlejší způsobilosti k právním úkonům, jakou přiznávají právní předpisy tohoto státu právnickým osobám. Může zejména nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.Je považován za mezinárodní organizaci ve smyslu čl. 22 písm. c) směrnice č. 2004/17/ES[19] a článku 15 písm. c) směrnice č. 2004/18/ES[20].3. Sídlo společného podniku se nachází v Bruselu, Belgie.4. Stanovy společného podniku ARTEMIS jsou uvedeny v příloze.Článek 2 CíleSpolečný podnik ARTEMIS bude přispívat k provádění sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 – 2013) a tématu „Informační a komunikační technologie“ zvláštního programu Spolupráce, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 – 2013). Jeho úkolem je zejména:2. vymezit a provádět výzkumný program k rozvoji klíčových technologií pro vestavěné počítačové systémy v různých oblastech využití, s cílem posílit konkurenceschopnost a udržitelnost evropské ekonomiky a vytvořit potenciál pro nové trhy a společenské aplikace. Činnosti provádění výzkumného programu jsou dále označovány jako „výzkumná a vývojová činnost“;3. podporovat provádění výzkumné a vývojové činnosti, zejména poskytováním grantů účastníkům vybraných projektů[21], na základě otevřených výzev k předkládání návrhů;4. prosazovat partnerství veřejného a soukromého sektoru zaměřené na mobilizaci a sdružování úsilí na úrovni Společenství, členských států i soukromého sektoru zvyšováním celkových investic do výzkumu a vývoje v oblasti vestavěných počítačových systémů a podporou spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem;5. zajistit účinnost a trvalost společné technologické iniciativy pro vestavěné počítačové systémy;6. dosáhnout součinnosti a koordinace evropských výzkumných a vývojových snah v oblasti vestavěných počítačových systémů a postupné integrace souvisejících činností v této oblasti prováděných v současné


text: době prostřednictvím mezivládních výzkumných a vývojových projektů (Eureka) do společného podniku ARTEMIS.Článek 3 Členové1. Zakládajícími členy společného podniku ARTEMIS (dále jen „zakládající členové“) jsou:7. Evropské společenství zastoupené Komisí;8. [ ...... ]9. sdružení ARTEMISIA (dále též jen „ARTEMISIA“),2. Členy společného podniku ARTEMIS se mohou stát také následující subjekty, za předpokladu, že podpoří cíle popsané v článku 2:10. ostatní členské státy a země přidružené k sedmému rámcovému programu;11. jakákoli země mimo území EU, nekandidátská či nepřidružená země (dále jen „třetí země“) provádějící výzkumné a vývojové politiky nebo programy v oblasti vestavěných počítačových systémů;12. jakýkoli právní subjekt schopný podstatnou měrou finančně přispívat na dosažení cílů společného podniku ARTEMIS.3. Zakládající členové a noví členové podle odstavce 2 se dále označují jako „členové“.4. Členské státy a přidružené země, které jsou členy společného podniku ARTEMIS, se dále označují jako „členské státy ARTEMIS“.Článek 4 Zdroje financování1. Činnost společného podniku ARTEMIS je financována z příspěvků jeho členů na provozní náklady[22] a výzkumnou a vývojovou činnost, a to jednak z finančních příspěvků poskytovaných v dílčích částkách a jednak z příspěvků věcných.2. Provozní náklady společného podniku ARTEMIS za období do 31. prosince 2017 budou hrazeny z těchto příspěvků:13. sdružení ARTEMISIA přispěje maximální částkou 20 miliónů EUR resp. 1 % celkových nákladů na projekty[23], podle toho, která částka je vyšší, přičemž tato částka nepřesáhne 30 milionů EUR.14. finanční příspěvek Společenství maximální výše 10 miliónů EUR;15. věcné příspěvky členských států ARTEMIS.3. Výzkumná a vývojová činnost společného podniku ARTEMIS za období do 31. prosince 2017 bude hrazena z těchto příspěvků:16. finanční příspěvek Společenství maximální výše 410 miliónů EUR na finanční projekty;17. finanční příspěvky členských států ARTEMIS v podobě ročních závazků k přímému poskytování příspěvků výzkumným a vývojovým organizacím, které se účastní výzkumných a vývojových projektů;18. věcné příspěvky výzkumných a vývojových organizací, které přispívají svým podílem na nezbytné náklady na provádění projektů.4. Maximální příspěvek Společenství do společného podniku ARTEMIS bude činit 420 miliónů EUR poskytovaných z rozpočtových prostředků přidělených na téma „Informační a komunikační technologie“ zvláštního programu Spolupráce, kterým se provádí sedmý rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 – 2013), v souladu s ustanoveními čl. 54 odst. 2 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství.5. Ujednání ohledně finančního příspěvku Společenství budou stanoveny formou obecné dohody a ročních finančních dohod, které uzavře Komise ve jménu Společenství a společný podnik ARTEMIS.6. Finanční příspěvky členů společného podniku ARTEMIS jsou poskytovány v dílčích částkách.7. Jakýkoli nový člen společného podniku ARTEMIS jiný než členské státy nebo přidružené země poskytuje finanční příspěvek do společného podniku ARTEMIS.Článek 5 OrgányOrgány společného podniku ARTEMIS jsou:- správní rada,- rada správních orgánů,- výbor pro průmysl a výzkum,- výkonný ředitel.Článek 6 Finanční nařízení1. Finanční nařízení společného podniku ARTEMIS bude založeno na zásadách rámcového finančního nařízení[24]. Finanční nařízení se od rámcového finančního nařízení může odchýlit pokud to vyžadují specifické provozní potřeby společného podniku ARTEMIS, avšak pouze po předchozí dohodě s Komisí.2. Společný podnik ARTEMIS bude mít kapacitu provádět vlastními silami interní audit.Článek 7 Financování výzkumné a vývojové činnosti1. Veřejné financování projektů vybraných na


text: základě výzev k předkládání návrhů vypsaných společným podnikem ARTEMIS bude sestávat z vnitrostátních finančních příspěvků členských států ARTEMIS a z finančního příspěvku společného podniku ARTEMIS.2. Příspěvek Společenství do společného podniku ARTEMIS se použije k financování projektů na základě otevřených výzev k předkládání návrhů. Pro získání takového financování jsou způsobilé tyto právní subjekty:19. právní subjekty se sídlem v členských státech ARTEMIS, které uzavřely grantovou dohodu na takové projekty s příslušným vnitrostátním orgánem na základě postupu pro přidělování grantů společného podniku ARTEMIS;20. právní subjekty se sídlem v členských státech nebo přidružených zemích, které nejsou členy společného podniku ARTEMIS. Tyto státy mohou v takovém případě uzavřít správní dohody se společným podnikem ARTEMIS a umožnit tak účast společností a výzkumných a vývojových organizací sídlících v jejich státě.3. Ve výzvách k předkládání návrhů vypsaných a zveřejněných společným podnikem ARTEMIS bude vždy uveden celkový rozpočet pro danou výzvu. V tomto rozpočtu budou uvedeny částky, k jejichž poskytnutí se na vnitrostátní úrovni zavázaly jednotlivé členské státy ARTEMIS a předpokládaná částka finančního příspěvku společného podniku ARTEMIS. V každé výzvě budou uvedena kritéria hodnocení s ohledem na cíle výzvy.4. Finanční příspěvek společného podniku ARTEMIS do rozpočtu každé výzvy se rovná 55 % celkové částky, k jejímuž poskytnutí se zavázaly členské státy ARTEMIS, nerozhodne-li na návrh zástupce Společenství rada správních orgánů jinak.5. Výzvy, hodnocení a výběr návrhů se bude řídit následujícími pravidly:21. Výzvy k předkládání návrhů vypsané společným podnikem ARTEMIS jsou otevřeny účastníkům se sídlem v členských státech ARTEMIS nebo v jakémkoli členském státě Evropské unie nebo přidružené zemi.22. Konsorcia účastníků návrhů projektů předložených na základě těchto výzev budou zahrnovat alespoň tři nepřidružené subjekty[25] se sídlem alespoň ve třech členských státech ARTEMIS.23. Vyhodnocovací a výběrové řízení zajistí, aby při přidělování veřejného financování společného podniku ARTEMIS byly dodrženy zásady excelence a hospodářské soutěže.24. Na základě vyhodnocení návrhů rada správních orgánů sestaví seznam návrhů seřazených dle jasných kritérií hodnocení a dle jejich celkového přínosu pro dosažení cílů výzvy.25. Rada správních orgánů rozhoduje o výběru návrhů a přidělování veřejných financí vybraným návrhům až do výše dostupného rozpočtu a se zřetelem k případným vnitrostátním kritériím způsobilosti. Toto rozhodnutí je pro členské státy ARTEMIS závazné bez jakýchkoli dalších vyhodnocovacích nebo výběrových řízení.6. Financování projektů se bude řídit následujícími pravidly:26. Finanční příspěvek společného podniku ARTEMIS účastníkům projektů je stanoven procentem z celkových nákladů na provádění projektu, které v případě potřeby stanoví financující orgány uzavírající grantové dohody. Toto procento ročně stanoví rada správních orgánů, přičemž jeho výše může činit až 16,7 %. Toto procento se uplatní stejně pro všechny účastníky projektů vybraných v rámci dané výzvy k předkládání návrhů.27. Členské státy ARTEMIS budou uzavírat grantové dohody s účastníky projektů v souladu se svými vnitrostátními předpisy, které se vztahují zejména na kritéria způsobilosti a s ostatními závaznými finančními a právními požadavky. Vnitrostátní finanční příspěvky z členských států ARTEMIS se případně vyplácejí přímo účastníkům projektů v souladu s vnitrostátními grantovými dohodami. Členské státy ARTEMIS vyvinou veškeré úsilí k tomu, aby uzavíraly grantové dohody koordinovaně a své finanční příspěvky vyplácely včas.Článek 8 Služební řád1. Na zaměstnance společného podniku ARTEMIS a


text: na jeho výkonného ředitele se bude vztahovat služební řád úředníků Evropských společenství, pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a pravidla přijatá společně orgány Evropského společenství pro účely uplatnění tohoto služebního řádu a pracovního řádu.2. Ve vztahu ke svým zaměstnancům bude společný podnik ARTEMIS uplatňovat stejné pravomoci jako má dle služebního řádu úředníků Evropských společenství orgán se jmenovací pravomocí a orgán s pravomocí uzavírat smlouvy podle pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.3. Správní rada po dohodě s Komisí přijme nezbytná prováděcí opatření v souladu s ustanoveními článku 110 služebního řádu úředníků Evropských společenství a s pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropských společenství.4. Správní rada může přijmout ustanovení, která umožní členům vysílat odborníky ze svých zemí do společného podniku ARTEMIS.Článek 9 Výsady a imunityNa společný podnik ARTEMIS a jeho zaměstnance se vztahuje protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství.Článek 10 Odpovědnost1. Smluvní odpovědnost společného podniku ARTEMIS se řídí právem uplatnitelným na příslušná smluvní ustanovení.2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí společný podnik ARTEMIS v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států škody způsobené jeho zaměstnanci při výkonu jejich funkce.3. Veškeré platby společného podniku ARTEMIS z titulu odpovědnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 a náklady a výdaje vzniklé v souvislosti s touto odpovědností jsou považovány za výdaje společného podniku ARTEMIS a hrazeny ze zdrojů společného podniku ARTEMIS.Článek 11 Pravomoc Soudního dvora a rozhodné právo1. Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat:28. v jakémkoli sporu mezi členy, který se vztahuje k předmětu tohoto nařízení a/nebo stanov uvedených v článku 1;29. na základě rozhodčí doložky obsažené v dohodách a smlouvách uzavíraných společným podnikem ARTMIS;30. o žalobách podaných proti společnému podniku ARTEMIS, včetně rozhodnutí jeho orgánů, za podmínek stanovených v článcích 230 a 232 Smlouvy o ES;31. ve sporech týkajících se náhrady škody způsobené zaměstnanci společného podniku ARTEMIS při výkonu jejich povinností.2. Pro ostatní vztahy, na které se toto nařízení nebo jiné akty práva Společenství nevztahují, se použije právo toho státu, kde má sídlo společný podnik ARTEMIS.Článek 12 Zprávy, hodnocení a absolutorium1. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu o pokroku, kterého společný podnik ARTEMIS dosáhl.2. Nejpozději do 31. prosince 2010 a do 31. prosince 2015 Komise provede předběžné zhodnocení společného podniku ARTEMIS za pomoci nezávislých odborníků. Toto hodnocení zahrnuje kvalitu a účinnost společného podniku ARTEMIS a dosažený pokrok s ohledem na stanovené cíle. Komise sdělí závěry tohoto hodnocení, společně s vlastními připomínkami, Evropskému parlamentu a Radě.3. Nejpozději do 31. března 2018 Komise provede konečné zhodnocení společného podniku ARTEMIS za pomoci nezávislých odborníků. Výsledky konečného hodnocení předloží Evropskému parlamentu a Radě.4. Absolutorium za provedení rozpočtu společného podniku ARTEMIS uděluje Evropský parlament na základě doporučení Rady a v souladu s postupem, který bude stanoven finančním nařízením společného podniku ARTEMIS.Článek 13 Ochrana finančních zájmů členů a opatření proti podvodům1. Společný podnik ARTEMIS prostřednictvím vhodných interních a externích kontrol zajistí, aby byly chráněny finanční zájmy jeho členů.2. V případě nesrovnalostí si členové vyhrazují právo získat zpět neoprávněně vyplacené částky, včetně snížení nebo pozastavení následných příspěvků do společného podniku ARTEMIS.3. Pro účely boje proti podvodům, korupci a ostatním protiprávním aktům