text:
rámci Výboru pro obchod mohou přijmout Evropská unie a Kolumbie, neboť podle čl. 14 odst. 3 dohody se týká výhradně dvoustranného vztahu mezi nimi.
 Návrh spadá do výlučné pravomoci Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Výbor pro obchod je orgánem zřízeným dohodou, a to Obchodní dohodou mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé.
 Rozhodnutí, které má Výbor pro obchod v souladu s čl. 14 odst. 2 obchodní dohody přijmout, představuje akt se závaznými právními účinky. Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie.
 4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu, tj. rozšíření oblasti působnosti veřejných zakázek, na které se vztahuje hlava VI dohody, spadá pod společnou obchodní politiku.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto článek 207 SFEU, a zejména jeho odstavec 4.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 207 odst. 4 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 2017/0257 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro obchod, pokud jde o změnu přílohy XII Obchodní dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé, jež v souladu s ustanoveními hlavy VI („Veřejné zakázky“) stanoví seznam kolumbijských zadavatelů
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Obchodní dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé („obchodní dohoda“) je prozatímně prováděna s Kolumbií ode dne 1. srpna 2013
 4
 .
 (2)Podle čl. 14 odst. 1 a 3 dohody může Výbor pro obchod přijmout rozhodnutí na základě konsenzu týkající se pouze strany EU a dotčené signatářské andské země (tj. Kolumbie), pokud tato rozhodnutí nemají vliv na práva a povinnosti jiné signatářské andské země.
 (3)Výbor pro obchod během svého čtvrtého zasedání dne 24. listopadu 2017 přijme rozhodnutí o schválení změny pododdílu 2 oddílu A dodatku 1 přílohy XII („Veřejné zakázky“). Tato změna spočívá ve vyjasnění oblasti působnosti veřejných zadavatelů na nižší než ústřední úrovni v Kolumbii. Změna spočívá v doplnění poznámky k pododdílu 2, jenž se týká oblasti působnosti veřejných zakázek v Kolumbii, která upřesní, že pojem „zadavatelé“ zahrnuje všechny veřejné zadavatele na nižší než ústřední úrovni, kteří nemají průmyslovou nebo obchodní povahu.


text:
EU a Kolumbie se shodují na tom, že tato změna nebude nevyžadovat vyrovnávací úpravu.
 (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro obchod, neboť rozhodnutí bude pro Unii závazné.
 (5)Jelikož rozhodnutí Výboru pro obchod mění přílohu XII dohody, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 (6)Ve Výboru pro obchod zastupuje Unii Komise podle čl. 17 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii (SEU),
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Unie zaujat na čtvrtém zasedání Výboru pro obchod dne 24. listopadu 2017, vychází z návrhu rozhodnutí Výboru pro obchod připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Rozhodnutí Výboru pro obchod se po přijetí zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda / předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 354, 21.12.2012, s. 3.
 (2)
 Úř. věst. L 56, 28.2.2013, s. 1.
 (3)
 Úř. věst. L 356, 24.12.2016, s. 3.
 (4)
 Rozhodnutí Rady 2012/735/EU ze dne 31. května 2012 o podpisu jménem Unie a prozatímním provádění Obchodní dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé (Úř. věst. L 354, 21.12.2012, s. 3).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 9.10.2017
 COM(2017) 584 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro obchod, pokud jde o změnu přílohy XII Obchodní dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé, jež v souladu s ustanoveními hlavy VI („Veřejné zakázky“) stanoví seznam kolumbijských zadavatelů
 PŘÍLOHA
 ROZHODNUTÍ VÝBORU PRO OBCHOD EU-KOLUMBIE-PERU Č. [...]/2017
 ze dne [...] 2017,
 kterým se mění dodatek 1 přílohy XII („Veřejné zakázky“) Obchodní dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé
 VÝBOR PRO OBCHOD,
 s ohledem na Obchodní dohodu mezi Evropskou unií („Unie“) a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé („obchodní dohoda“), a zejména na článek 191 uvedené dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Článek 191 obchodní dohody stanoví postupy, podle nichž může strana pozměnit nebo opravit svou oblast působnosti zakázek, na které se vztahuje hlava VI dohody.
 (2)Pododdíl 2 oddílu A dodatku 1 přílohy XII („Veřejné zakázky“) obchodní dohody stanoví kolumbijské orgány státní správy na nižší než ústřední úrovni, na jejichž zakázky se vztahuje hlava VI.
 (3)V návaznosti na výměny mezi Unií a Kolumbií o provádění obchodní dohody oznámila Kolumbie Unii svůj záměr doplnit poznámku k pododdílu 2, která upřesní, že pojem „zadavatelé“ zahrnuje všechny veřejné zadavatele na nižší než ústřední úrovni, kteří nemají průmyslovou nebo obchodní povahu. Unie a Kolumbie souhlasí s touto změnou a s tím, že tato změna nebude vyžadovat vyrovnávací úpravu.
 (4)Za účelem doplnění této poznámky musí být pododdíl 2 oddílu A dodatku 1 přílohy XII obchodní dohody změněn. V souladu s čl. 14 odst. 3 obchodní dohody může být rozhodnutí o změně přílohy v rámci Výboru pro obchod zřízeném podle dohody přijato Evropskou

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
unií a Kolumbií („dotčená andská země“), neboť se týká výhradně dvoustranného vztahu mezi nimi,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Poznámky k pododdílu 2 oddílu A dodatku 1 přílohy XII („Veřejné zakázky“) obchodní dohody se nahrazují tímto:
 „Poznámky k tomuto pododdílu
 1.Pro účely tohoto pododdílu zahrnuje pojem „zadavatelé“ všechny veřejné zadavatele na nižší než ústřední úrovni, kteří nemají průmyslovou nebo obchodní povahu.
 2.Hlava VI této dohody se nevztahuje na zakázky:
 a)na potraviny, zemědělské suroviny a vstupy a živá zvířata, které souvisí s programy na podporu zemědělství a potravinovou pomocí; a
 b)na zboží, které je zařazeno zařazeno do oddílu 2 (potravinářské výrobky, nápoje a tabák; textilní, oděvní a kožené výrobky) CPC, verze 1.0, v souvislosti s programy sociální podpory.“
 Článek 2
 Změna stanovená v článku 1 nevyžaduje vyrovnávací úpravu, neboť nevede ke zmenšení oblasti působnosti.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V [...] dne [...] 2017.
 Za Výbor pro obchod


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 23.5.2018
 COM(2018) 280 final
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti za účelem financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami, jakož i rozšíření programu na podporu strukturálních reforem
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
 1
 , umožňuje uvolnit prostředky z nástroje pružnosti k financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více okruhů víceletého finančního rámce.
 V souladu s článkem 11 nařízení Rady č. 1311/2013 a bodem 12 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 2
 a poté, co byly ve výdajových okruzích Hospodářská, sociální a územní soudržnost (podokruh 1b) a Bezpečnost a občanství (okruh 3) posouzeny všechny možnosti k přerozdělení prostředků a co v nich byla vyčerpána všechna nepřidělená rozpětí, navrhuje Komise uvolnit v roce 2019 prostředky z nástroje pružnosti. Roční částka, která je k dispozici, činí 600 milionů EUR (v cenách roku 2011), což odpovídá 703 milionům EUR v běžných cenách. Kromě toho je k dispozici 520 milionů EUR v části na rok 2018
 Předmětná částka uvolňovaná nad rámec stropu okruhu 3 víceletého finančního rámce činí 927,5 milionu EUR. Financována z ní má být podpora opatření k řízení migrační, uprchlické a bezpečnostní krize. Kromě toho se navrhuje uvolnit částku 38,1 milionu EUR nad rámec stropu podokruhu 1b pro zajištění finančních prostředků na rozšíření programu na podporu strukturálních reforem.
 Orientační výše prostředků na platby, jež odpovídá navrhovanému uvolnění prostředků z nástroje pružnosti, byla vypočtena podle pravidel, která platí pro předběžné financování, schvalování předběžného financování a konečnou výši plateb u různých druhů opatření určených k financování. Tyto orientační částky jsou uvedeny v tabulce níže:
 (v mil. EUR, v běžných cenách)
 Rok
 Prostředky na platby plynoucí z uvolnění prostředků z nástroje pružnosti v roce 2019
 2019
 486,6
 2020
 194,7
 2021
 116,1
 2022
 116,9
 2023
 51,3
 Celkem
 965,6
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti za účelem financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami, jakož i rozšíření programu na podporu strukturálních reforem
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
 s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 3
 , a zejména na bod 12 této dohody,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Nástroj pružnosti má umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více jiných okruhů.
 (2)Podle článku 11 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
 4
 činí strop pro roční částku disponibilní pro nástroj pružnosti 600 000 000 EUR (v cenách z roku 2011).
 (3)Za účelem řešení přetrvávajících problémů v


text:
souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami, jakož i rozšíření programu na podporu strukturálních reforem je nutné urychleně uvolnit další, významné částky na financování příslušných opatření.
 (4)Po prozkoumání všech možností přerozdělení prostředků v rámci výdajového stropu okruhu 3 (Bezpečnost a občanství) a podokruhu 1b (Hospodářská, sociální a územní soudržnost) je nutné uvolnit prostředky z nástroje pružnosti, aby byly doplněny finanční prostředky dostupné v souhrnném rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2019 o částku ve výši 927 518 138 EUR nad rámec stropu okruhu 3 za účelem financování opatření v oblasti migrace, uprchlické krize a bezpečnosti a o částku ve výši 38 069 903 EUR nad rámec stropu podokruhu 1b pro zajištění dalších finančních prostředků na rozšíření programu na podporu strukturálních reforem
 5
 .
 (5)Na základě očekávaného profilu plateb by prostředky na platby odpovídající prostředkům uvolněným z nástroje pružnosti měly být rozloženy do několika rozpočtových let.
 (6)Aby bylo možné uvedené finanční prostředky urychleně využít, mělo by se toto rozhodnutí použít od začátku rozpočtového roku 2019,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 1)Pro potřeby souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2019 se z nástroje pružnosti uvolňuje částka ve výši 927 518 138 EUR ke krytí prostředků na závazky v okruhu 3 (Bezpečnost a občanství) a částka ve výši 38 069 903 EUR ke krytí prostředků na závazky v podokruhu 1b (Hospodářská, sociální a územní soudržnost).
 Částky uvedené v prvním pododstavci se použijí k financování opatření zaměřených na řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami, jakož i rozšíření programu na podporu strukturálních reforem.
 2)Na základě očekávaného profilu plateb jsou odpovídající prostředky na platby uvolněné z nástroje pružnosti odhadovány v této výši:
 a)486 597 803 EUR v roce 2019;
 b)194 720 174 EUR v roce 2020;
 c)116 110 590 EUR v roce 2021;
 d)116 871 924 EUR v roce 2022;
 e)51 287 550 EUR v roce 2023.
 Konkrétní částky na krytí prostředků na platby na jednotlivé rozpočtové roky se schvalují v souladu s ročním rozpočtovým procesem.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne 1. ledna 2019.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.
 (2)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (3)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (4)
 Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).
 (5)
 COM(2017) 825, 6.12.2017


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 1.7.2019
 COM(2019) 294 final
 2019/0140(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD k návrhu doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který se má přijmout jménem Unie ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD v souvislosti s plánovaným přijetím návrhu doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Návrh doporučení o boji proti nezákonnému obchodu
 Návrh doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu (dále jen „návrh doporučení“) byl vypracován Pracovní skupinou OECD pro boj proti nezákonnému obchodu, pomocným orgánem Fóra na vysoké úrovni pro řízení rizik zřízeným Výborem pro veřejnou správu, a to na základě šesti let analýzy a odborných konzultací, v jejichž rámci byly určeny hlavní problémy, které způsobují, že zóny volného obchodu snadno podléhají nezákonnému obchodu.
 Hlavním účelem návrhu doporučení je zvýšit transparentnost v zónách volného obchodu s cílem zabránit tomu, aby jich využívaly zločinecké organizace. Za tímto účelem návrh doporučení vyzývá členy i nečleny OECD: i) aby zajistili odpovídající úroveň dohledu a kontroly v zónách volného obchodu a ii) aby podporovali provozovatele zón volného obchodu v dodržování „kodexu chování pro čisté zóny volného obchodu“, který je uveden v dodatku k návrhu doporučení a je jeho nedílnou součástí.
 Ve svém prvním pilíři návrh doporučení nastiňuje oblasti, v nichž jsou přistoupivší země vyzvány, aby přijaly další opatření, a to i prostřednictvím mezinárodní spolupráce, s cílem zvýšit monitorování a kontrolu v zónách volného obchodu v rámci své jurisdikce. Mezi tato opatření patří právní rámec pro zóny volného obchodu, který příslušným orgánům umožňuje provádět účinná šetření, kontroly či inspekce na místě a vymáhat příslušné zákazy a omezení v rámci dané zóny volného obchodu. Návrh doporučení rovněž usiluje o zvýšení dostupnosti souhrnných statistických údajů o zboží vstupujícím do zóny volného obchodu a opouštějícím ji na základě jeho sazebního zařazení.
 Ve svém druhém pilíři návrh doporučení přistoupivším zemím doporučuje, aby přijaly opatření, která by podporovala provozovatele zón volného obchodu, aby dobrovolně dodržovali daný kodex chování. Tato opatření mohou zahrnovat přísnější kontrolu zásilek přicházejících ze zón volného obchodu, která jej nedodržují. Dodržování se bude posuzovat a sledovat prostřednictvím mechanismu, který bude vypracován po přijetí návrhu doporučení. Kodex chování v praxi znamená, že zóny volného obchodu provádějí dohled nad hospodářskými subjekty usazenými v jejich zóně, spolupracují s celními orgány a podporují dostupnost informací pro vyšetřování. Cílem toho je posílit odpovědnost a vytvořit rovné podmínky s čistým kladným výsledkem omezení nezákonného obchodu.
 2.2.Rada OECD a Výbor OECD pro veřejnou správu
 Rada OECD je rozhodovacím orgánem OECD. Skládá se z jednoho zástupce za každou členskou zemi a ze zástupce Evropské komise. Rada se pravidelně schází na úrovni stálých zástupců při OECD a rozhodnutí jsou přijímána na základě konsenzu. Těmto zasedáním předsedá generální tajemník OECD. Členskými zeměmi OECD je 23 členských států Unie, jež mají tudíž hlasovací


text:
právo na zasedání Rady OECD. Unie není členem OECD, a proto není oprávněna hlasovat, když Rada OECD přijímá právní akty. Výbor OECD pro veřejnou správu funguje na základě mandátu uděleného Radou OECD. Ačkoli Evropská komise ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD vyjadřuje postoj Unie vycházející z tohoto rozhodnutí Rady, je na členských státech Unie, které jsou členskými zeměmi OECD, aby využily svých hlasovacích práv k zaujetí postoje jménem Unie a jednaly společně.
 2.3.Zamýšlený akt Rady OECD
 Znění návrhu doporučení, které je právně nezávazným právním nástrojem OECD, bylo dokončeno dne 29. března 2019 řídicím výborem Pracovní skupiny OECD pro boj proti nezákonnému obchodu a bylo předloženo Výboru OECD pro veřejnou správu k projednání na jeho zasedání dne 16. dubna 2019. Po vstupu tohoto rozhodnutí Rady v platnost bude návrh doporučení předložen Výboru OECD pro veřejnou správu ke schválení písemným postupem. V případě jeho schválení Výborem OECD pro veřejnou správu bude návrh doporučení předložen Radě OECD k přijetí.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Unie hraje v boji proti nezákonnému obchodu aktivní úlohu, a to i prostřednictvím ustanovení obsažených v celním kodexu Unie a pravidel týkajících se vymáhání práv duševního vlastnictví celními orgány.
 V posledních desetiletích vytvořilo mnoho zemí po celém světě zóny volného obchodu jako způsob, jak podpořit hospodářský rozvoj. Tento vývoj však v některých zemích předstihl přijímání norem a předpisů, kterými se řídí účinný dohled nad činnostmi v zónách volného obchodu. V důsledku toho našly zločinecké sítě způsoby, jak zneužít nedostatky v oblasti dohledu v některých zónách volného obchodu k pašování nebo přesměrování nezákonných výrobků na domácí trhy, zřízení výrobních zařízení pro padělané a pašované zboží, přepravě nezákonného zboží a usnadnění provádění nezákonných služeb. V některých zemích se se zónami volného obchodu ve všech ohledech zachází tak, jako kdyby se nacházely mimo celní území země; v důsledku toho zboží vstupuje do těchto oblastí nebo je opouští s minimálními celními kontrolami.
 Za účelem řešení těchto problémů Evropská komise úzce spolupracuje s Pracovní skupinou OECD pro boj proti nezákonnému obchodu s cílem vypracovat pokyny, které budou vládám a tvůrcům politik nápomocny při snižování a potírání nezákonného obchodu prováděného prostřednictvím a uvnitř zón volného obchodu. Výsledný návrh doporučení stanoví opatření ke zvýšení transparentnosti, k podpoře čistého a spravedlivého obchodu v zónách volného obchodu a k zajištění jejich nezajímavosti pro zločinecké organizace, které je v současné době využívají.
 Vzhledem k tomu, že nezákonný obchod má dalekosáhlé negativní hospodářské, sociální, environmentální a dokonce i politické dopady, podpora přijetí návrhu doporučení ze strany Unie by v Radě OECD vyslala silný pozitivní signál ostatním členům OECD i nečlenským zemím.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“. Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž


text:
nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie.
 4.1.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě
 Rada OECD je orgánem zřízeným dohodou, konkrétně Úmluvou o OECD. Ačkoli samotná Unie není členem OECD, zástupce Evropské komise se účastní zasedání Rady OECD a vyjadřuje postoj Unie. Pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Unie, je postoj Unie vyjádřen na základě rozhodnutí Rady a je na členských státech Unie, které jsou členskými zeměmi OECD, aby využily svých hlasovacích práv k zaujetí postoje jménem Unie a jednaly společně.
 Návrh doporučení, který může Rada OECD přijmout po schválení Výborem OECD pro veřejnou správu, může ovlivnit analýzu rizik prováděnou celními orgány členských států v souladu s nařízením (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie ve spojení s rámcem pro řízení rizik v oblasti cel. Důvodem je skutečnost, že nedodržování kodexu chování je ukazatelem rizika, který mohou celní orgány členských států použít při uvažování o výběru zboží nebo hospodářských subjektů pro celní kontrolu s ohledem na zásilky, které byly doručeny z příslušných zón volného obchodu nebo přes ně byly přepravovány. Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sledujeli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lzeli jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky. Jak je stanoveno v jeho prvním odstavci, návrh doporučení má pomoci vládám a tvůrcům politik omezovat a potírat nezákonný obchod prováděný prostřednictvím a uvnitř zón volného obchodu. Návrh doporučení si proto klade za cíl podpořit a ochránit zákonný obchod ve smyslu článku 207 SFEU.
 4.3.Závěr
 Z tohoto důvodu se požaduje, aby rozhodnutí Rady založené na článku 207 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU stanovilo postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD. Ačkoli Evropská komise ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD vyjadřuje postoj Unie vycházející z tohoto rozhodnutí Rady, je na členských státech Unie, které jsou členskými zeměmi OECD, aby využily svých hlasovacích práv k zaujetí postoje jménem Unie a jednaly společně.
 2019/0140 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD k návrhu doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské


text:
komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Mezinárodní normy pro boj proti nezákonnému obchodu jsou nezbytné pro rovné podmínky na celosvětové úrovni a pro podporu zákonného obchodu. Tyto normy by měly zahrnovat pokyny, které pomohou vládám a tvůrcům politik v jejich úsilí o snížení a potírání nezákonného obchodu prováděného prostřednictvím a uvnitř zón volného obchodu, jako například pokyny v návrhu doporučení OECD o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu (dále jen „návrh doporučení“).
 (2)Návrh doporučení se rozsáhle projednával v rámci Pracovní skupiny OECD pro boj proti nezákonnému obchodu, pomocného orgánu Fóra na vysoké úrovni pro řízení rizik zřízeného Výborem OECD pro veřejnou správu, a to na základě šesti let analýzy a odborných konzultací zahrnujících Světovou celní organizaci a Světovou obchodní organizaci.
 (3)Očekává se, že návrh doporučení bude nejdříve předložen Výboru OECD pro veřejnou správu ke schválení a poté Radě OECD k přijetí.
 (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD v souladu s čl. 218 odst. 9 SFEU, jelikož návrh doporučení může ovlivnit analýzu rizik prováděnou celními orgány členských států v souladu s nařízením (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie, ve spojení s rámcem pro řízení rizik v oblasti cel. Důvodem je skutečnost, že nedodržování kodexu chování je ukazatelem rizika, který mohou celní orgány členských států použít při uvažování o výběru zboží nebo hospodářských subjektů pro celní kontrolu s ohledem na zásilky, které byly doručeny z příslušných zón volného obchodu nebo přes ně byly přepravovány. Nezákonný obchod má dalekosáhlé negativní hospodářské, sociální, environmentální a dokonce i politické dopady a je nezbytné, aby Unie přijetí návrhu doporučení v Radě OECD podpořila.
 (5)Rada OECD je orgán zřízený dohodou, konkrétně Úmluvou o OECD. Členskými zeměmi OECD s hlasovacím právem v Radě OECD je 23 členských států Unie. Unie není členem OECD, a proto není oprávněna hlasovat, když Rada OECD přijímá právní akty. Ačkoli Evropská komise vyjadřuje postoj Unie ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD, členské státy, které jsou členskými zeměmi OECD, by měly svá hlasovací práva využívat k zaujetí postoje jménem Unie a jednat společně, a to v souladu s postojem Unie,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD, pokud jde o posílení transparentnosti v zónách volného obchodu, vychází z návrhu doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu, připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Zástupci Unie ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD mohou odsouhlasit drobné změny návrhu doporučení bez dalšího rozhodnutí Rady.
 Článek 2
 Postoj uvedený v článku 1 přijímají členské státy Unie, které jsou členskými zeměmi OECD, a jednají společně.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno členských státům.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 1.7.2019
 COM(2019) 294 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD k návrhu


text:
doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu
 DOPLNĚK
 Doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu
 1.Tento dokument představuje návrh doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu (dále jen „návrh doporučení“), jak je uveden v příloze, který vypracovala Pracovní skupina pro boj proti nezákonnému obchodu
 1
 , pomocný orgán Fóra na vysoké úrovni pro řízení rizik zřízený Výborem OECD pro veřejnou správu. Je určen k tomu, aby pomohl vládám a tvůrcům politik omezovat a potírat nezákonný obchod probíhající uvnitř a prostřednictvím zón volného obchodu.
 2.OECD vyvinula rozsáhlý výzkum nezákonného obchodu v podobě tematických studií a porovnání údajů mezi jednotlivými zeměmi za účelem lepšího pochopení a zmapování nezákonných trhů. Jeho zjištění představují faktické informační východisko pro politiky v oblasti řízení rizik prostupující různými sektory.
 3.Jak je stanoveno v pracovním programu a rozpočtu Výboru pro veřejnou správu na období 2017–2018 [GOV/PGC (2016)9/FINAL], OECD se ve spolupráci s Úřadem Evropské unie pro duševní vlastnictví (EUIPO) zabývala analýzou obchodních tras pro přeshraniční nezákonný obchod s padělky a různými druhy nezákonného zboží. Analýza odhalila řadu nedostatků v politice – a zóny volného obchodu jsou jedním z nich – kde existuje prostor pro posílení dohledu a zlepšení postupů při prosazování právních předpisů na základě informací o rizicích. Prohlášení Rady ministrů z roku 2017 uvítalo další práci Pracovní skupiny OECD pro boj proti nezákonnému obchodu a uznalo potřebu mezinárodní spolupráce a partnerství v boji proti mezinárodní korupci a nezákonnému obchodu
 2
 .
 Odůvodnění vypracování návrhu doporučení
 4.V posledních desetiletích byly zóny volného obchodu zakládány v rekordním tempu s cílem přilákat nové podniky a zahraniční investice. Záměrem je podpořit obchod a hospodářský růst odstraněním cel, kvót a dalších daní a minimalizací administrativních požadavků, včetně určitých celních postupů a požadavků na zveřejňování. Rozsah a povaha zón volného obchodu se v jednotlivých zemích liší v závislosti na režimu a druhu činností, které v nich mohou probíhat, a tyto zóny bývají označovány různými názvy, např. svobodné zóny, průmyslové zóny, vývozní zpracovatelské zóny, zvláštní ekonomické zóny, zóny zahraničního obchodu atd. V důsledku rozšiřování zón volného obchodu v dynamickém kontextu globalizace začaly tyto zóny pro mnoho zemí a výrobců hrát v obchodu zásadní úlohu.
 5.Tento vývoj však v některých zemích předstihl přijetí norem a předpisů, kterými se řídí účinný dohled nad činnostmi v zónách volného obchodu. V důsledku toho našly zločinecké sítě způsoby, jak zneužít nedostatky v oblasti dohledu v některých zónách volného obchodu k pašování nebo přesměrování nezákonných výrobků na domácí trhy, zřízení výrobních zařízení pro padělané a pašované zboží, přepravě nezákonného zboží a usnadnění provádění nezákonných služeb. V některých zemích se se zónami volného obchodu ve všech ohledech zachází tak, jako by se nacházely mimo celní území země, což má za následek, že zboží do těchto oblastí vstupuje nebo je opouští s minimálními celními kontrolami. I když podmínky pro zakládání zón volného obchodu podléhají regulaci, rozsah celních kontrol nebo zásahů je často nedostačující nebo tyto zcela chybí. I v případech, kdy právní předpisy konkrétně stanoví pravomoc celních


text:
orgánů provádět kontroly v zónách volného obchodu, může být vymáhání nedostatečné.
 6.Mnoho zón volného obchodu vytváří svým místním ekonomikám hospodářské přínosy, existují však přesvědčivé důkazy o tom, že v nich probíhá nezákonný obchod, např. s padělky, volně žijícími živočichy a planě rostoucími rostlinami, zbraněmi atd. Analýza OECD zjistila pozitivní korelaci mezi velikostí zóny volného obchodu, pokud jde o zaměstnanost a podniky v ní usazené, a hodnotou nezákonného obchodu s padělky. Zjistilo se, že některé zóny volného obchodu jsou klíčovými překladišti nezákonného zboží, které bylo přebaleno nebo přeznačeno tak, aby se skrylo místo jeho původu a aby se dostalo do legálního dodavatelského řetězce.
 7.Na zasedání Rady na úrovni ministrů v roce 2017 ministři „uznali, že je zapotřebí mezinárodní spolupráce a partnerství v boji proti mezinárodní korupci a nezákonnému obchodu, mimo jiné posílením provádění stávajících norem,“ a „přivítali další práci OECD v oblasti nezákonného obchodu, mimo jiné prostřednictvím Pracovní skupiny pro boj proti nezákonnému obchodu“.
 8.Aby Pracovní skupina pro boj proti nezákonnému obchodu řešila tyto problémy a reagovala na výzvu ministrů, vypracovala návrh doporučení Rady OECD, v němž jsou navržena opatření na posílení transparentnosti zón volného obchodu za účelem omezení jejich zneužívání a snížení jejich přitažlivosti pro zločinecké organizace, které je v současné době využívají.
 9.Návrh doporučení vychází ze šesti let analýzy a odborných konzultací v rámci OECD, zejména prostřednictvím:
 10.zasedání Pracovní skupiny pro boj proti nezákonnému obchodu o problémech v oblasti prosazování práva, které zóny volného obchodu představují napříč různými nezákonnými trhy, a dvou společných seminářů s různými mezivládními organizacemi. První seminář byl uspořádán ve spolupráci se Světovou celní organizací v Bruselu v listopadu 2016 a druhý seminář s Úřadem Evropské unie pro duševní vlastnictví v Alicante v září 2017;
 11.zprávy OECD o „rámcích pro řízení boje proti nezákonnému obchodu“, která mimo jiné odráží hlavní rysy těchto diskusí
 3
 , a rovněž společné zprávy OECD a Úřadu Evropské unie pro duševní vlastnictví nazvanou „Obchod s padělaným zbožím a zóny volného obchodu“ zveřejněnou v březnu 2018
 4
 , která stanovila statistické korelace mezi velikostí zóny volného obchodu (pokud jde o podniky, které jsou v ní usazeny, zaměstnance a podíl na celkové hodnotě vývozu) a hodnotou padělaného zboží přicházejícího z konkrétní jurisdikce.
 12.Analýza identifikuje klíčové problémy, které způsobují, že zóny volného obchodu snadno podléhají nezákonnému obchodu:
 ·Provozní prostředí zón volného obchodu může postrádat odpovídající dohled ze strany donucovacích orgánů z důvodu časté mylné představy, že společnosti usazené uvnitř těchto zón ve skutečnosti fungují mimo jurisdikci vnitrostátního území. To vede k mylnému názoru, že vnitrostátní donucovací orgány a celní orgány nejsou oprávněny vstupovat do fyzických prostor hospodářských subjektů, které uvnitř provozují obchodní činnost, a nahlížet do informací o těchto subjektech.
 ·I v těch ekonomikách, kde existuje správné chápání pravomocí místních celních orgánů a dalších donucovacích orgánů ohledně přístupu do zón volného obchodu, je motivace monitorovat jejich činnost a překládky nízká, pokud nedochází k dostatečnému úniku na domácí trh.
 13.Do zón volného obchodu lze přivést velké množství hotovosti, když se prohlásí, že je určena pro maloobchodní operace uvnitř zóny, ale neexistuje žádný úřední postup ověřování,


text:
který by potvrdil její konečné použití pro legální obchod. Nedostatečná integrace elektronických systémů sledování nákladu u příslušných orgánů navíc brání včasné analýze rizik.
 14.I když neoficiální důkazy o zneužívání zón volného obchodu za účelem provozování nezákonného obchodu dostaly některé z nich do středu pozornosti mezinárodního společenství, obecné povědomí o rizicích zón volného obchodu je i nadále poměrně nízké.
 15.Setkání a úvahy odborníků společně s nedávnými publikacemi OECD o zónách volného obchodu a předchozími zprávami OECD
 5
 potvrzují závěr, že nedostatečné monitorování, dohled a transparentnost týkající se činností prováděných v mnoha zónách volného obchodu umožňuje výrobu, pohyb, skladování a pašování nezákonného zboží. Význam těchto zjištění podpořil výzvu ministrů ze zasedání Rady ministrů z roku 2017, aby OECD mobilizovala koordinovaná mezinárodní opatření s cílem zvýšit transparentnost v zónách volného obchodu, a omezit tak jejich užitečnost jakožto prostoru pro nezákonný obchod.
 Postup vypracování návrhu doporučení
 16.Na svém zasedání v prosinci 2017 se Fórum na vysoké úrovni pro řízení rizik shodlo, že by pracovní skupina měla vypracovat návrh souboru pokynů pro boj proti nezákonnému obchodu na podporu poslání OECD s cílem stanovit celosvětové normy a rovné podmínky pro globalizaci. Záměrem navrhovaných opatření je posílit schopnost donucovacích orgánů přijímat účinná opatření a snížit přitažlivost zón volného obchodu pro zločinecké podnikatele.
 17.První návrh pokynů k boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu se diskutoval a připomínkoval na zasedání Pracovní skupiny pro boj proti nezákonnému obchodu [GOV/PGC/HLRF/TFCIT(2018)1], které se uskutečnilo v březnu 2018, s písemnými podklady z konzultací se sekretariáty Finančního akčního výboru, Světové celní organizace a Světové obchodní organizace.
 18.Výbor pro veřejnou správu byl o postupu informován na svém 57. zasedání dne 12. dubna 2018 a byl vyzván, aby se vyjádřil k možnostem politiky, pokud jde o boj proti nezákonnému obchodu, včetně inkluzivního konzultačního procesu. Výbor pro veřejnou správu rovněž souhlasil s otevřením návrhu pokynů k veřejné konzultaci [GOV/PGC/A(2018)1].
 19.Po začlenění dalších připomínek k návrhu pokynů ze strany Fóra na vysoké úrovni pro řízení rizik a Pracovní skupiny pro boj proti nezákonnému obchodu byla zahájena veřejná on-line konzultace, která probíhala od 8. července 2018 do 3. září 2018. Konzultace se mohly zúčastnit všechny zúčastněné strany a příspěvky byly obdrženy mimo jiné od členů i nečlenů OECD, provozovatelů zón volného obchodu, jejich sdružení, zprostředkovatelů (včetně odesilatelů, zasilatelů a kurýrů) a odvětví, která jsou usazena v zónách volného obchodu nebo je využívají v rámci svých dodavatelských řetězců. Do veřejné konzultace se zapojilo více než 200 zúčastněných stran, které poskytly téměř 100 stran písemných připomínek.
 20.Kromě toho byl návrh pokynů dne 18. června 2018 předložen k připomínkám Pracovní skupině Výboru pro obchod a proběhly interní konzultace se sekretariátem Výboru pro hospodářskou politiku, Výborem pro obchod, Pracovní skupinou o podplácení v mezinárodních obchodních transakcích a Globálním fórem o transparentnosti a výměně informací. Dále proběhly konzultace se sekretariátem Finančního akčního výboru pro boj s praním špinavých peněz. Byly získány cenné příspěvky, které pomohly posílit soulad a soudržnost návrhu pokynů s již existujícími nástroji.
 21.Po začlenění všech relevantních a důležitých připomínek z veřejné konzultace a konzultací s ostatními orgány


text:
a sekretariátem OECD byl revidovaný návrh zaslán znovu Pracovní skupině pro boj proti nezákonnému obchodu (a Fóru na vysoké úrovni pro řízení rizik) jako návrh doporučení. V této fázi některé delegace vznesly několik otázek včetně té, jak nejlépe monitorovat, zda zóna volného obchodu dodržuje kodex chování pro čisté zóny volného obchodu. Tyto otázky byly řešeny a vyústily v předlohu textu v příloze, která nezahrnuje konkrétní ustanovení o sledování dodržování požadavků, ale obsahuje prohlášení o záměru vypracovat jasný prostředek k monitorování dodržování požadavků do jednoho roku od přijetí doporučení.
 22.Revidovaný návrh doporučení se tímto předkládá Pracovní skupině pro boj proti nezákonnému obchodu ke schválení a předání Fóru na vysoké úrovni pro řízení rizik a poté bude předán Výboru pro veřejnou správu ke schválení a nakonec prostřednictvím výkonného výboru Radě OECD k přijetí.
 Cíl a oblast působnosti návrhu doporučení
 23.Návrh doporučení má zajistit transparentnost v zónách volného obchodu a je součástí širšího úsilí v oblasti boje proti nezákonnému obchodu. Nezákonný obchod má rozsáhlé negativní hospodářské, sociální, environmentální a dokonce i politické dopady – je celkově destruktivní pro udržitelný rozvoj. Podkopává řádnou správu, narušuje důvěru ve vládu a právní stát a může vést k ohrožení politické stability, neboť jeho hospodářské subjekty odvracejí nechtěnou pozornost za účelem ochrany svého nezákonného podílu na trhu.
 24.Širším cílem návrhu doporučení je v průběhu času stanovit jasná očekávání s ohledem na účinné politiky pro boj proti nezákonnému obchodu. Cílem společných norem pro globalizaci je zajistit, aby jejich přínosy mohly být plně sdíleny, zatímco škody se pokud možno omezily. To vyžaduje, aby země dále spolupracovaly a investovaly do rozvoje vhodných institucionálních kapacit
 6
 .
 25.Návrh doporučení vyzývá členy i nečleny, kteří se k němu připojili (dále jen „přistoupivší strany“), aby vyzvali zóny volného obchodu k přijetí dobrovolného kodexu chování pro čisté zóny volného obchodu (uvedeného v dodatku k návrhu doporučení), přičemž se rozumí, že dodržování jeho ustanovení bude posuzováno a monitorováno prostřednictvím mechanismu (diagnostický nástroj), který má být zaveden do jednoho roku od přijetí návrhu doporučení. Cílem je zajistit dopad návrhu doporučení a účinně podpořit transparentnost, aby zóny volného obchodu prováděly dohled nad hospodářskými subjekty usazenými v dané zóně a spolupracovaly s příslušnými orgány veřejné správy. Zóny volného obchodu by měly podporovat dostupnost informací užitečných pro vyšetřování a nabídnout odpovědnost a rovné podmínky s pozitivním čistým výsledkem při snižování nezákonného obchodu.
 26.V návrhu doporučení se navrhuje dvojí přístup, který se týká oblastí, jež jsou relevantní pro všechny zúčastněné strany řádné správy v zónách volného obchodu, včetně celních orgánů, a podle potřeby širší komunity působící v oblasti prosazování práva (což může zahrnovat i orgány zabývající se trestnou činností v oblasti životního prostředí, daňové orgány a další subjekty), zón volného obchodu, hospodářských subjektů v zóně a občanské společnosti.
 27.Cílem tohoto návrhu doporučení je podpořit přistoupivší strany a poskytnout užitečné pokyny pro řešení problémů a stanovení osvědčených postupů týkajících se omezení nezákonného obchodu. Komplexní přístup ke snižování nezákonného obchodu v zónách volného obchodu vyžaduje investice do opatření na straně přistoupivších stran, jakož i do spolupráce za účelem posílení monitorování a kontrol v


text:
zónách volného obchodu, pokud jsou zneužívány k nezákonnému obchodování. Z těchto důvodů se návrh doporučení zabývá hlavními potřebami, které konkrétně stanovil výzkum OECD, včetně:
 ·koordinovaného mezinárodního úsilí vnitrostátních legislativních a donucovacích orgánů, které zajistí donucovacím orgánům a celním úředníkům výslovné zmocnění k provádění účinných vyšetřování, prohlídek nebo inspekcí na místě dle vnitrostátního práva, a to bez předchozího oznámení nebo soudního povolení, kdykoli a na kterémkoli místě v rámci kterékoli zóny volného obchodu, za účelem usnadnění výkonu platných právních, regulačních nebo politických pokynů,
 ·mezinárodní spolupráce při vytváření pobídek pro místní orgány k větší obezřetnosti a kontrole zón volného obchodu vzhledem k tomu, že negativní externality nejsou na jejich domácích trzích dostatečné, aby motivovaly k opatřením, která zmírňují rizika nezákonného obchodu,
 ·vytváření politické vůle prosadit řešení problémů.
 Monitorování provádění, šíření a připojení se nečlenů
 28.Návrh doporučení ukládá Výboru pro veřejnou správu, aby:
 ·využil Pracovní skupiny pro boj proti nezákonnému obchodu jako fóra pro výměnu informací a provádění dobrovolných vzájemných hodnocení, pokud jde o provádění tohoto doporučení. Může jít například o formu zapojení zúčastněných stran, aby se zvýšilo povědomí o nebezpečí nezákonného obchodu v konkrétní zóně volného obchodu, aby se diskutovalo o dodržování kodexu chování pro čisté zóny volného obchodu a porovnaly se zkušenosti a zkoumala praxe v oblasti omezování a předcházení vzniku rizik nezákonného obchodu,
 ·vytvořil mechanismus (diagnostický nástroj) pro posouzení toho, jak zóna volného obchodu plní a dodržuje kodex chování pro čisté zóny volného obchodu. Tento mechanismus by byl vytvořen prostřednictvím procesu za účasti mnoha zúčastněných stran vedeného Pracovní skupinou pro boj proti nezákonnému obchodu pod záštitou Fóra na vysoké úrovni pro řízení rizik a Výboru pro veřejnou správu, a to do jednoho roku od přijetí doporučení,
 ·do jednoho roku od přijetí tohoto doporučení vypracoval souboru nástrojů na podporu přistoupivších stran při provádění doporučení, včetně propagace a podpory dodržování kodexu chování pro čisté zóny volného obchodu ze strany zón volného obchodu: prostřednictvím procesu za účasti mnoha zúčastněných stran vedeném Pracovní skupinou pro boj proti nezákonnému obchodu pod záštitou Fóra na vysoké úrovni pro řízení rizik a Výboru pro veřejnou správu, by se vytvořil soubor nástrojů na podporu přistoupivších stran a zón volného obchodu při praktickém provádění tohoto doporučení, a to i s ohledem na dodržování kodexu chování pro čisté zóny volného obchodu. Tento soubor nástrojů by zahrnoval vytvoření modelu posouzení rizik zón volného obchodu pro společnosti, aby bylo možné posoudit integritu a přiměřenost řádné správy v různých zónách volného obchodu, a to na základě řady referenčních hodnot. Rovněž by zahrnoval databázi osvědčených postupů, které by byly osvětleny konkrétními příklady, a mohly by být vytvořeny platformy pro spolupráci více zúčastněných stran, aby se postupně odstranily nedostatky v oblasti politiky, správy a prosazování práva,
 ·monitoroval provádění tohoto doporučení a podával o něm zprávy Radě nejpozději do pěti let od jeho přijetí a poté nejméně každých deset let: taková zpráva posoudí význam a dopad návrhu doporučení s cílem zajistit, že zůstane aktuální, přičemž případně určí potřebu revize. Zpráva bude vycházet z informací o osvědčených postupech, které byly shromážděny při přípravě souboru nástrojů, z jednání


text:
v rámci Výboru pro veřejnou správu a jeho příslušných pomocných orgánů o provádění návrhu doporučení, a z výměn prostřednictvím platforem pro spolupráci mnoha zúčastněných stran, které byly vytvořeny s cílem přispět k činnosti Výboru pro veřejnou správu a jeho pomocných orgánů v této věci.
 29.Návrh doporučení vyzývá generálního tajemníka a přistoupivší strany k jeho šíření. Jakmile bude návrh doporučení přijat, bude k dispozici v
 on-line přehledu právních nástrojů OECD
 . Brožura obsahující text návrhu doporučení spolu s příslušnými podkladovými informacemi bude k dispozici ve formátu PDF, aby se usnadnilo její šíření. Sekretariát bude návrh doporučení sdílet na schůzích příslušných ministerstev, parlamentních skupin, průmyslových svazů, profesních organizací a sítí příslušných akademických pracovníků a odborníků.
 30.Návrh doporučení bude otevřený i pro nečlenské země, které k němu budou moci přistupovat. Takové přistoupení by představovalo politický závazek přistoupivších stran k dodržování zásad stanovených v návrhu doporučení. Pokud by se nečlenské země, jež projeví zájem, připojily k návrhu doporučení, vyslalo by to zprávu o tom, že mohou hrát aktivní úlohu v úsilí o omezení nezákonného obchodu a pomoci dále zajišťovat rovné podmínky na celém světě. Veškeré nečlenské přistoupivší strany by byly zapojeny do činností na podporu a sledování jeho provádění.
 DODATEK
 Návrh doporučení Rady o
 posílení transparentnosti v zónách volného obchodu
 RADA,
 s ohledem na čl. 5 písm. b) Úmluvy o Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj ze dne 14. prosince 1960,
 s ohledem na doporučení Rady o usnadnění spolupráce mezi daňovými a jinými donucovacími orgány za účelem boje proti závažné trestné činnosti (
 Recommendation of the Council to Facilitate Co-operation between Tax and Other Law Enforcement Authorities to Combat Serious Crimes)
 [OECD/LEGAL/0384],
 s ohledem na doporučení Rady o boji proti nezákonnému obchodu s pesticidy (Recommendation of the Council on Countering the Illegal Trade of Pesticides) [
 OECD/LEGAL/0446
 ],
 s ohledem na doporučení Finančního akčního výboru z roku 2012, Dohodu WTO o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví z roku 1994 a na Dohodu WTO o usnadnění obchodu z roku 2017,
 BEROUC NA VĚDOMÍ základní zásady celních postupů a kontrol stanovené v revidované Kjótské úmluvě Světové celní organizace, zvláštní příloze D, kapitole 2 (svobodná pásma),
 UZNÁVAJÍC, že nezákonný obchod funguje ve stínu světového hospodářství, přičemž obchodníci obchodující s řadou zakázaného zboží a služeb včetně padělků jsou čím dál důmyslnější,
 UZNÁVAJÍC, že nezákonný obchod a zločinecké sítě představují celosvětově rostoucí bezpečnostní hrozbu a hrozbu pro komunity a společnosti jako celek a umožňují výnosné zločinné podnikání, financování terorismu a větší nestabilitu a násilí na celém světě,
 UZNÁVAJÍC, že existují různé mezinárodní normy, které zakazují či regulují různá odvětví nezákonného obchodu, včetně obchodování s lidmi, omamnými látkami, padělky, ohroženými a nezákonně získanými druhy živočichů a rostlin, starožitnostmi a konvenčními zbraněmi, a podporují provádění právních, regulačních a provozních opatření pro boj proti výnosům z nezákonného obchodu,
 VZHLEDEM k potřebě dalších harmonizovaných pokynů, které vládám poskytnou účinné nástroje pro odhalování, potírání a omezování nezákonného obchodu bez ohledu na danou komoditu, a to na různých nezákonných trzích,
 UZNÁVAJÍC potřebu přijmout proaktivní opatření, která by snižovala nabídku a odrazovala od poptávky po


text:
nezákonném zboží a službách na celé řadě nezákonných trhů,
 UZNÁVAJÍC, že zóny volného obchodu mohou oživit růst legálního hospodářství a hrát ústřední úlohu v podnikání pro mnohé ekonomiky a přední výrobce,
 UZNÁVAJÍC, že normy, dohled a další kontroly, které se týkají zón volného obchodu, během doby, kdy došlo k rozmachu zón, se ne vždy stíhaly přizpůsobit nárůstu počtu hospodářských subjektů a objemu nezákonného obchodu se zbožím a službami,
 UZNÁVAJÍC, že v některých zónách volného obchodu nemusí mít příslušné orgány veřejné správy včasný fyzický přístup do prostor a často čelí potížím při získávání informací o činnostech hospodářských subjektů usazených v zónách volného obchodu, jakož i informací týkajících se vlastnictví zboží, které prochází zónou volného obchodu nebo se v ní vyrábí či kompletuje, a to i v případě, kdy jiné příslušné mezinárodní normy takovýto přístup či získávání informací vyžadují,
 UZNÁVAJÍC, že některé hospodářské subjekty mohou využívat nedostatečného dohledu, kontroly a nedostatečné transparentnosti v zónách volného obchodu k páchání obchodních podvodů, porušování práv duševního vlastnictví, pašování zboží, napomáhání šíření zbraní a legalizaci výnosů z trestné činnosti,
 BEROUC NA VĚDOMÍ příležitost přivést k odpovědnosti příslušné orgány, které se spolupodílejí na činnosti hospodářských subjektů, jež provozují či umožňují nezákonný obchod, který způsobuje škody osobám, podnikům a životnímu prostředí, nebo které zanedbávají dohled nad těmito subjekty,
 k návrhu Výboru pro veřejnou správu:
 I. SOUHLASÍ, že pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:
 –„Zónou volného obchodu“ se rozumí území vymezené zemí nebo jurisdikcí, ve kterém zboží, které vstupuje do této zóny, nepodléhá clu nebo podléhá nižšímu dovoznímu nebo vývoznímu clu, než je clo, které by se uplatnilo, pokud by dané zboží bylo prohlášené k propuštění do volného oběhu, v okamžiku, kdy do ní vstoupí. Zařízení používaná pro dočasné uskladnění nebo uskladnění v celním skladu se nepovažují za zóny volného obchodu.
 –„Příslušné orgány“ mimo jiné zahrnují tyto orgány veřejné správy: policejní, celní a daňové úředníky a úředníky dozoru nad trhem s pravomocí pro příslušné osoby, místa, procesy/postupy nebo zboží.
 II. DOPORUČUJE, aby členové a nečlenové, kteří se připojili k doporučení (dále jen „přistoupivší strany“), podporovali transparentnost s cílem odradit od zneužívání zón volného obchodu jako prostoru pro nezákonný obchod.
 Za tímto účelem by přistoupivší strany měly způsobem, který je nediskriminační a nevytváří nepřiměřené překážky obchodu:
 1.Zajistit, aby právní rámec pro zóny volného obchodu zřízené na jejich území nebo jinak spadající pod jejich správní kontrolu:
 ·stanovil právo příslušných orgánů požadovat příslušné údaje, dokumenty, vzorky a další informace týkající se výroby a pohybu zboží a v souladu s vnitrostátními právními předpisy provádět kdykoli kontroly z moci úřední týkající se zboží skladovaného, vyráběného nebo baleného a služeb poskytovaných nebo činností provozovaných v zónách volného obchodu,
 ·umožňoval příslušným orgánům, aby v souladu se svým vnitrostátním právem podnikaly vhodné akce a přijímaly vhodná opatření,
 ·zmocňoval příslušné orgány ke kontrole zboží před přijetím nebo v okamžiku přijetí do zóny volného obchodu nebo kdykoli poté, pokud se má za to, že je prohlídka nezbytná k usnadnění řádného uplatnění kteréhokoli právního předpisu nebo pokynu, které je příslušný orgán oprávněn vymáhat,
 ·zmocňoval příslušné orgány k prosazování


text:
platných zákazů a omezení týkajících se činností prováděných v rámci zón volného obchodu, a to s ohledem na povahu dotčeného zboží, požadavky celního dohledu nebo požadavky na bezpečnost a zabezpečení,
 ·zmocňoval příslušné orgány k tomu, aby mohly zakázat výkon činnosti v zónách volného obchodu osobám, které neposkytují potřebnou záruku dodržování celních předpisů,
 ·zakazoval právnickým nebo fyzickým osobám odsouzeným za protiprávní hospodářskou nebo finanční činnost působit v zónách volného obchodu,
 ·zajišťoval, aby obvod a vstupní a výstupní body zóny volného obchodu podléhaly dohledu příslušných orgánů,
 ·zajišťoval, aby zboží, osoby a dopravní prostředky, které vstupují do zóny volného obchodu a opouštějí ji, byly předmětem účinných kontrol,
 ·zajišťoval, aby hospodářské subjekty, které smí působit v zónách volného obchodu, se fyzicky nacházely v zónách volného obchodu a aby příslušným orgánům sdělovaly totožnost klientů ve svých operacích. Pokud klient jedná jako zmocněnec nebo zástupce, měl by hospodářský subjekt rovněž sdělit příslušným orgánům totožnost zmocnitele, tj. osoby nebo osob, jejichž jménem zmocněnec jedná.
 2.Zajistit, aby příslušné orgány měly přístup k souhrnným statistickým údajům o zboží vstupujícím do zón volného obchodu a opouštějícím je, a to na základě jejich sazebního zařazení, a k informacím, které identifikují vlastníka/vlastníky zboží.
 3.Mezinárodně spolupracovat při výměně informací týkajících se prosazování práva a konzultovaly příslušné orgány a dotčená průmyslová odvětví při vyšetřování a jiných soudních nebo správních řízeních týkajících se konkrétních případů zneužití zón volného obchodu v souvislosti s nezákonným obchodem. To zahrnuje prostředky jako např.:
 ·sdílení finančních a administrativních informací, spontánně a na vyžádání, na podporu předkládání důkazů v soudních řízeních nebo za účelem zajištění a podpory účinného dohledu a kontroly v zónách volného obchodu a prevence jejich zneužití v souladu s vnitrostátním právem,
 ·lepší využívání a dodržování stávajících režimů celní spolupráce, jak to vyžadují dohody o vzájemné pomoci v oblasti cel a další kanály a protokoly v oblasti sdílení nebo zveřejňování informací o prosazování práva,
 ·spolupráci a pomoc při vytváření a provádění politik a postupů pro boj proti nezákonnému obchodu v zónách volného obchodu, včetně technické pomoci pro sdílení a rozvoj zlepšených systémů pro vedení záznamů příslušnými orgány, zónami volného obchodu a hospodářskými subjekty.
 4.Posílit vnitrostátní mezirezortní spolupráci, včetně povinností hlásit podezření na protiprávní jednání příslušným orgánům veřejné správy, sdílení informací mezi rezorty a dalších mechanismů spolupráce, jako jsou společná vyšetřování a společná zpravodajská střediska.
 5.Podporovat informovanost příslušných orgánů a zúčastněných stran ze soukromého sektoru (např. hlavních zprostředkovatelů, včetně zástupců přepravních společností, zasílatelů, celních agentů a logistických společností), aby porozuměly úlohám a povinnostem vyplývajícím z působení v zónách volného obchodu, jakož i rizikům souvisejícím s působením v zónách volného obchodu.
 6.Podporovat partnerství mezi zúčastněnými stranami v boji proti nezákonnému obchodu vycházejícímu z vysoce rizikových zón volného obchodu, např. z těch, které nezavedly kodex chování pro čisté zóny volného obchodu, který je uveden v příloze tohoto doporučení a tvoří jeho nedílnou součást. To zahrnuje úsilí o povzbuzení podnikatelů, kteří využívají zón volného obchodu nebo financují provozovatele uvnitř zón volného obchodu, aby podnikali nebo se zapojovali v těch zónách volného obchodu, jež dodržují kodex chování pro čisté zóny volného obchodu.
 7.Monitorovat činnosti


text:
zón volného obchodu a zveřejňovat roční ukazatele, které pomáhají přispět k posouzení jejich rizika napomáhání nezákonnému obchodu.
 8.Vypracovat příslušné dosavadní statistiky nedodržování pravidel nebo jejich prosazování, včetně celních zadržení a zabavení nezákonného zboží, které vzniklo v zónách volného obchodu nebo z nich pochází, a donucovacích opatření, která již byla ohledně dané zóny volného obchodu přijata.
 9.Provádět cílené operace s ohledem na zásilky pocházející z vysoce rizikových zón volného obchodu, jako jsou ty, které nezavedly kodex chování pro čisté zóny volného obchodu.
 10.Více využívat stávajících nebo nových mezinárodních dohod, které zahrnují ustanovení o vzájemné právní pomoci nebo jiných formách spolupráce při prosazování práva, za účelem boje proti nezákonnému obchodu, který se provádí skrze zóny volného obchodu. Při výkonu těchto dohod by přistoupivší strany měly určit příslušné orgány a jejich kontaktní místa, aby se usnadnila komunikace mezi příslušnými orgány stran těchto dohod.
 III. DOPORUČUJE, aby přistoupivší strany přijaly opatření, která by podpořila zóny volného obchodu v zavádění kodexu chování pro čisté zóny volného obchodu. Mezi tato opatření patří mimo jiné provádění přísných kontrol zásilek přicházejících ze zón volného obchodu, které nezavedly kodex chování pro čisté zóny volného obchodu, nebo těch, u kterých je prokázáno, že přes takovou zónu prošly.
 IV. DOPORUČUJE, aby přistoupivší strany popřípadě používaly obchodní dohody k podpoře dodržování zásad pro boj proti nezákonnému obchodu v zónách volného obchodu, které jsou obsaženy v tomto doporučení.
 V. VYZÝVÁ generálního tajemníka a přistoupivší strany k šíření tohoto doporučení.
 VI. VYZÝVÁ strany, které se k tomuto doporučení nepřipojily, aby jej zvážily a připojily se k němu.
 VII. POVĚŘUJE Výbor pro veřejnou správu prostřednictvím Pracovní skupiny pro boj proti nezákonnému obchodu, aby:
 ·sloužil jako fórum pro výměnu informací a provádění dobrovolných vzájemných hodnocení, pokud jde o provádění tohoto doporučení,
 ·do jednoho roku od přijetí doporučení zavedl mechanismus pro posouzení toho, jak zóny volného obchodu plní a dodržují kodex chování pro čisté zóny volného obchodu, a podal o něm zprávu Radě,
 ·do jednoho roku od přijetí tohoto doporučení vypracoval soubor nástrojů na podporu přistoupivších stran při provádění doporučení, včetně propagace a podpory dodržování kodexu chování pro čisté zóny volného obchodu ze strany zón volného obchodu a
 ·monitoroval provádění tohoto doporučení a podal o tom zprávu Radě nejpozději do pěti let od jeho přijetí a poté nejméně každých deset let.
 PŘÍLOHA
 Kodex chování pro čisté zóny volného obchodu
 Čisté zóny volného obchodu jsou ty, které:
 1.v souladu s jejich vnitrostátním právem příslušným orgánům poskytují nepodmíněný přístup k provádění neomezených kontrol z moci úřední u hospodářských subjektů týkajících se prosazování práva, a to za účelem podpory vyšetřování případů porušení platných právních předpisů;
 2.předem uvědomí příslušné orgány o veškerých průmyslových a obchodních činnostech nebo činnostech v oblasti poskytování služeb, které probíhají v zónách volného obchodu;
 3.zakáží provozovatelům a osobám, které neposkytnou potřebnou záruku dodržování platných celních předpisů, vykonávat v zónách volného obchodu činnost;
 4.zajistí, aby hospodářské subjekty působící v zónách volného obchodu vedly podrobné digitální záznamy o všech zásilkách zboží, které vstoupilo do zóny a opustilo ji, jakož i o veškerém zboží v ní vyrobeném a službách v


text:
ní poskytnutých, dostačující k tomu, aby bylo kdykoli možné zjistit, co se v zóně nachází. Digitální záznamy by měly:
 ·dokumentovat prodej a nákup veškerého zboží a služeb, které vstupují do zón volného obchodu a opouštějí je, a na požádání by měly být poskytnuty příslušným orgánům,
 ·vést úplné a přesné záznamy o všech obchodních transakcích v souladu s vnitrostátním právem, aby se umožnila plná dopočitatelnost materiálů použitých v postupech výroby a montáže, již lze sesouhlasit s objemem a hodnotou jejich obchodních transakcí, Tyto záznamy by měly být:
 –vedeny po dobu alespoň pěti let,
 –na žádost včas zpřístupněny příslušným orgánům,
 –uchovávány ve formátu požadovaném příslušnými orgány tak, aby mohly být příslušným orgánem použity k profilování rizik;
 5.příslušným orgánům včas předají záznamy a informace vyžádané v souladu s vnitrostátním právem, u kterých se požaduje, aby byly uchovávány v souladu s požadavky na vedení záznamů;
 6.zajistí, aby se od hospodářských subjektů, které působí v zónách volného obchodu, požadovalo, aby na žádost příslušných orgánů v jurisdikci, kde je daná zóna zřízena, umožnily přístup ke svým podrobným digitálním záznamům;
 7.stanoví specializované kontaktní místo s potřebnými dovednostmi a zdroji, které na tyto žádosti od příslušných orgánů bude účinně reagovat;
 8.pobízejí k elektronických platbám za jakékoli obchodní nebo finanční transakce hospodářských subjektů působících v zónách volného obchodu, jež probíhají uvnitř zón volného obchodu nebo z nich pocházejí, a zajistí sledovatelnost hotovostních transakcí;
 9.účastní se vzájemného učení a dialogů s přistoupivšími stranami s cílem vyřešit problémy s dodržováním kodexu.
 (1)
 Pracovní skupina pro boj proti nezákonnému obchodu mapuje a zjišťuje hospodářské dopady přeshraničního nezákonného obchodu v sektorech, jako je padělané zboží, volně žijící zvířata a planě rostoucí rostliny a lidé.
 (2)
 Prohlášení Rady ministrů z roku 2017.
 (3)
 Governance Frameworks to Counter Illicit Trade (Rámce pro řízení boje proti nezákonnému obchodu) (OECD, 2018).
 (4)
 Trade in Counterfeit Goods and Free Trade Zones: Evidence from recent trends (Obchod s padělaným zbožím a zóny volného obchodu: Poznatky z nejnovějších trendů) (OECD EUIPO, 2018).
 (5)
 Why Do Countries Export Fakes? The Role of Governance Frameworks, Enforcement and Socio-economic Factors (Proč země vyvýžejí padělky? Úloha rámců pro řízení, prosazování práva a sociálně ekonomické faktory (OECD EUIPO, 2018); Illicit Trade: Converging Criminal Networks (Nezákonný obchod: Konvergující zločinecké sítě) (OECD, 2016).
 (6)
 Governance Frameworks to Counter Illicit Trade (Rámce pro řízení boje proti nezákonnému obchodu) (OECD, 2018).


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52005PC0228
 Návrh nařízení Rady o zavedení některých omezujících opatření vůči Konžské demokratické republice a o zrušení nařízení (ES) č. 1727/2003 /* KOM/2005/0228 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 27.5.2005KOM(2005) 228 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYo zavedení některých omezujících opatření vůči Konžské demokratické republice a o zrušení nařízení (ES) č. 1727/2003(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA- Vzhledem k pokračujícímu nedovolenému toku zbraní do Konžské demokratické republiky a v jejím rámci přijala Rada bezpečnosti OSN podle kapitoly VII Charty Organizace spojených národů dne 18. dubna 2005 rezoluci 1596 (2005), kterou se mimo jiné rozšiřuje zbrojní embargo uložené rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1493 (2003) na veškeré příjemce v Konžské demokratické republice. Rada bezpečnosti Organizace spojených národů přijala ustanovení týkající se určitých výjimek z embarga.- Za účelem provedení zbrojního embarga uvedeného v rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1596 (2005) přijala Rada společný postoj 2005/XXX/SZBP.- Zákaz poskytovat technickou nebo finanční pomoc v souvislosti s vojenskými aktivitami v Konžské demokratické republice stanovený společným postojem 2005/XXX/SZBP spadá do oblasti působnosti Smlouvy a vyžaduje zvláštní právní předpisy Společenství. Komise navrhuje provést uvedená opatření ve Společenství prostřednictvím nařízení Rady.NávrhNAŘÍZENÍ RADYo zavedení některých omezujících opatření vůči Konžské demokratické republice a o zrušení nařízení (ES) č. 1727/2003RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 60 a 301 této smlouvy,s ohledem na společný postoj 2005/xxx/SZBP ze dne xx. yy 2005 o omezujících opatřeních vůči Konžské demokratické republice[1],s ohledem na návrh Komise[2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Společným postojem Rady 2002/829/SZBP ze dne 21. října 2002[3] bylo uvaleno embargo na dodávky zbraní a souvisejícího materiálu do Konžské demokratické republiky.(2) Dne 28. července 2003 se Rada bezpečnosti Organizace spojených národů ve své rezoluci 1493 (2003) (dále jen „rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1493 (2003)“) rozhodla uvalit embargo na dodávky zbraní a souvisejícího materiálu a na poskytování pomoci, poradenství nebo výcviku v souvislosti s vojenskými aktivitami všem ozbrojeným skupinám a milicím, které operují na území severního a jižního Kivu a v oblasti Ituri, a těm skupinám v Konžské demokratické republice, které nejsou stranami celkové a úplné dohody.(3) Společný postoj Rady 2003/680/SZBP ze dne 29. září 2003[4] obsahuje ustanovení týkající se sladění společného postoje 2002/829/CFSP s opatřeními stanovenými rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1493 (2003). Některá z uvedených opatření se provádějí na úrovni Společenství nařízením Rady (ES) č. 1727/ 2003[5].(4) Vzhledem k pokračujícímu nedovolenému toku zbraní do Konžské demokratické republiky a v jejím rámci přijala Rada bezpečnosti OSN podle kapitoly VII Charty Organizace spojených národů rezoluci 1596 (2005) ze dne 18. dubna 2005 (dále jen „rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1596 (2005)“), kterou se mimo jiné rozšiřuje stávající zbrojní embargo na veškeré příjemce na území Konžské demokratické republiky. Rezoluce 1596 (2005) obsahuje ustanovení týkající se určitých výjimek z embarga.(5) Společný postoj 2005/..../SZBP potvrzuje embargo a zákaz stanovený společným postojem 2002/829/SZBP a stanoví dodatečnou výjimku ze zbrojního embarga a zákazu poskytování související pomoci za účelem sladění seznamu s rezolucí 1596 (2005). Jelikož se uvedená výjimka vztahuje na zákaz poskytování určité finanční a technické pomoci, mělo by být nařízení (ES) č. 1727/2003


text: odpovídajícím způsobem změněno. Při příležitosti uvedené změny je vhodné sladit s nedávnými opatřeními ustanovení uvedeného nařízení týkající se zákazu technické pomoci, financování a finanční pomoci v souvislosti s vojenskými aktivitami.(6) Zákaz poskytovat technickou a finanční pomoc v souvislosti s vojenskými aktivitami spadá do oblasti působnosti Smlouvy. Aby se předešlo narušení hospodářské soutěže, je k provedení uvedeného zákazu, pokud jde o Společenství, třeba opatření na úrovni Společenství. Pro účely tohoto nařízení se za území Společenství považuje území členských států, na které se vztahuje Smlouva, za podmínek v ní stanovených.(7) Z důvodů účelnosti by měla být Komise zmocněna měnit přílohu tohoto nařízení.(8) Aby se zajistilo, že opatření tohoto nařízení jsou účinná, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení.(9) Z důvodu jasnosti by mělo být nařízení (ES) č. 1727/2003 nahrazeno novým nařízením obsahujícím veškerá příslušná ustanovení, pokud jde o zákaz poskytování technické a finanční pomoci v souvislosti s vojenskými aktivitami v Konžské demokratické republice,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:1. „technickou pomocí“ se rozumí jakákoliv technická pomoc, která se vztahuje na opravy, vývoj, výrobu, montáž, zkoušení, údržbu nebo na jiné technické služby a která může mít formu instruktáže, poradenství, školení, předávání pracovních znalostí nebo dovedností nebo konzultací; technická pomoc zahrnuje též ústní formu pomoci;2. „Výborem pro sankce“ se rozumí výbor Rady bezpečnosti Organizace spojených národů zřízený podle odstavce 8 rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1533 (2004).Článek 2Zakazuje se:a) poskytovat, prodávat, dodávat nebo převádět technickou pomoc, která souvisí s vojenskými aktivitami, přímo nebo nepřímo všem osobám, subjektům nebo orgánům v Konžské demokratické republice nebo pro použití v Konžské demokratické republice;b) poskytovat financování nebo finanční pomoc související s vojenskými aktivitami, zejména včetně úvěrů, půjček a pojištění vývozních úvěrů, pro jakýkoliv prodej, dodávku, převod nebo vývoz zbraní a souvisejícího materiálu nebo na poskytnutí, prodej, dodávku nebo převod s tím související technické pomoci a jiných služeb, přímo nebo nepřímo všem osobám, subjektům nebo orgánům v Konžské demokratické republice nebo pro použití v Konžské demokratické republice.c) účastnit se vědomě a úmyslně činností, jejichž cílem nebo důsledkem je přímá nebo nepřímá podpora transakcí uvedených v písmenech a) a b).Článek 31. Odchylně od článku 2 může v příloze uvedený příslušný orgán členského státu, kde je poskytovatel služeb usazen, povolit:a) poskytování technické pomoci, financování a finanční pomoci v souvislosti se zbraněmi a souvisejícím materiálem určeným výhradně pro podporu a využití ze strany mise Organizace spojených národů v Konžské demokratické republice (MONUC).b) poskytování technické pomoci, financování a finanční pomoci v souvislosti se zbraněmi a souvisejícím materiálem určeným výhradně pro podporu a využití ze strany vojenských a policejních jednotek Konžské demokratické republiky za předpokladu, že uvedené jednotky:- dokončily proces své integrace nebo- působí pod velením integrovaného štábu ozbrojených sil nebo národní policie Konžské demokratické republiky nebo- jsou v procesu integrace na území Konžské demokratické republiky mimo území provincií severní a jižní Kivu a oblasti Ituri.c) poskytování technické pomoci, financování a finanční pomoci v souvislosti s nesmrtonosným vybavením určeným výhradně pro humanitární nebo ochranné použití za předpokladu, že poskytování takové pomoci nebo služeb bylo předem oznámeno Výboru pro


text: sankce.2. Na činnosti, které již proběhly, se neudělují žádná povolení.Článek 4O opatřeních přijatých podle tohoto nařízení se Komise a členské státy neprodleně vzájemně informují a zasílají si veškeré další důležité informace, jež mají k dispozici v souvislosti s tímto nařízením, zejména informace týkající se problémů s jeho porušováním a prosazováním a dále o rozhodnutích vynesených vnitrostátními soudy.Článek 51. Komise je oprávněna změnit přílohu na základě informací poskytnutých členskými státy.2. Aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Charty Organizace spojených národů, udržuje Komise veškeré nezbytné kontakty s Výborem pro sankce za účelem účinného provádění tohoto nařízení.Článek 6Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušování tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná pro zajištění jejich provádění. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.Členské státy oznámí Komisi tato pravidla neprodleně po vstupu tohoto nařízení v platnost a oznámí jí jejich další pozdější změny.Článek 7Toto nařízení se vztahuje naa) území Společenství včetně jeho vzdušného prostoru a na palubu všech letadel a plavidel, které spadají do pravomoci některého členského státu;b) státní příslušníky členského státu bez ohledu na to, zda se nacházejí na území Společenství či nikoliv;c) na právnické osoby, seskupení nebo subjekty zapsané nebo zřízené podle právních předpisů některého členského státu;d) na všechny právnické osoby, seskupení nebo subjekty, které provozují obchodní činnost v rámci Společenství.Článek 8Zrušuje se nařízení (ES) č. 1727/2003.Článek 9Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHASeznam příslušných orgánů podle článku 3(vyplní členské státy)BELGIEČESKÁ REPUBLIKADÁNSKONĚMECKOESTONSKOŘECKOŠPANĚLSKOFRANCIEIRSKOITÁLIEKYPRLOTYŠSKOLITVALUCEMBURSKOMAĎARSKOMALTANIZOZEMSKORAKOUSKOPOLSKOPORTUGALSKOSLOVINSKOSLOVENSKOFINSKOŠVÉDSKOSPOJENÉ KRÁLOVSTVÍEVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍCommission of the European CommunitiesDirectorate-General for External RelationsDirectorate Common Foreign and Security Policy (CFSP) and European Security and Defence Policy (ESDP): Commission Coordination and contributionUnit A.2: Legal and institutional matters, CFSP Joint Actions, Sanctions, Kimberley ProcessCHAR 12/163B - 1049 Bruxelles/BrusselTel. (32-2) 296 25 56Fax (32-2) 296 75 63E-mail: Relex-Sanctions@cec.eu.int[1] Úř. věst. L[2] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[3] Úř. věst. L 285, 23.10.2002, s. 1.[4] Úř. věst. L 249, 1.10.2003, s. 64.[5] Úř. věst. L 249, 1.10.2003, s. 5.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0742
 Návrh nařízení Rady o dočasném pozastavení dovozních cel na některé obiloviny pro hospodářský rok 2007/08 /* KOM/2007/0742 konecném znení - ACC 2007/0261 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 26.11.2007KOM(2007) 742 v konečném znění2007/0261 (ACC)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo dočasném pozastavení dovozních cel na některé obiloviny pro hospodářský rok 2007/08(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHU- Odůvodnění a cíle návrhuVe snaze reagovat na napětí na trzích s obilovinami v Evropské unii je cílem návrhu podpořit zásobování trhu Společenství obilovinami zvýhodněním dovozu ze třetích zemí.Tento návrh je reakcí na nízkou sklizeň v Evropě a na vysoké tržní ceny na světovém trhu i na trhu Společenství. I když je současná úroveň ochrany hranic u obilovin relativně nízká, dovozní cla se dosud používají na některé obiloviny důležité pro rovnováhu na trhu Evropské unie.- Obecné souvislosti1.1. Tendence na světových trzích s obilovinamiPodle Mezinárodní rady pro obiloviny se úroveň světové spotřeby obilovin v roce 2007/08 (1 669 milionů tun) bude již třetí rok pohybovat výše než světová produkce (1 655 milionů tun). Nepříznivé klimatické podmínky v letních měsících pro pěstování pšenice na severní polokouli a sucha v Austrálii vedly ke snížení výhleduna světovou produkci pšenice na 601 milionů tun, zatímco se očekává, že světová produkce kukuřice dosáhne rekordního objemu 766 milionů tun z důvodu výjimečné sklizně ve Spojených státech. Světová poptávka po obilovinách se strukturálně zvyšuje jednak z důvodu rozvoje výroby biopaliv a jednak z důvodu vyšší životní úrovně v rozvíjejících se zemích, která se projevuje růstem spotřeby bílého masa (drůbežího a vepřového), čímž se zvyšuje poptávka po obilovinách. V důsledku nárůstu světové poptávky by se měly světové zásoby na konci hospodářského roku 2007/08 pohybovat na své nejnižší úrovni od roku 1979/80. Odhaduje se, že zásoby budou činit 107 milionů tun, z toho 25 milionů tun v zemích pěti největších vývozců, oproti 118 milionům tun, z toho 38 milionům tun v zemích pěti největších vývozců, na konci hospodářského roku 2006/07.[pic]V důsledku snižování světových zásob zaznamenaly ceny obilovin (vývozní), co se týče pšenice, od počátku hospodářského roku 2007/08 silný nárůst se zvýšením v řádu 50 %; světové ceny dosáhly na konci září 2007 úrovně řádově 360 USD/t FOB. Kromě dopadu nepříznivého počasí v letních měsících na pěstování pšenice na severní polokouli, a to zejména na úrodu a jakost pšenice v Evropě, trhy posílily v důsledku silné poptávky dovozců, kteří se snažili potřeby pokrýt, zatímco mezinárodní ceny stále rostly. I přes vysoké ceny tradiční dovozci urychlili své nákupy z obavy z dalšího zdražování cen. Od začátku hospodářského roku 2007/08 uskutečnila velké nákupy Severní Afrika, Střední východ a Indie, a to převážně na americkýcha ruských trzích: na začátku září představovaly vývozní závazky USA již přes 60 % výhledu vývozu Ministerstva zemědělství Spojených států amerických na celý hospodářský rok.V souvislostech významného nárůstu hodnot pšenice a přetrvávajících požadavků na vývoz se rovněž vyšplhaly ceny na světových trzích s krmným ječmenem. Na konci září 2007 dosáhly ceny vývozu v oblasti Černého moře 314 USD/t FOB, což bylo přibližně o 30 % více než počátkem hospodářského roku.I přes revizi


text: výhledů produkce americké kukuřice směrem nahoru světové vývozní ceny této obiloviny rovněž vzrostly. Na konci září 2007 dosáhl nárůst amerických kurzů 20 % v porovnání s počátkem hospodářského roku, a to přibližně na 180 USD/t FOB. Vývozní ceny Up River v Argentině zaznamenaly na konci září 2007 zvýšení o 30 %, přibližně na 180 USD/t FOB. Nárůst byl podporován silnou poptávkou, zatímco hospodářské subjekty ceny zvedaly z důvodu silného zvýšení vývozních cen Brazílie, kde hodnoty FOB překročily hranici 200 USD/t, a to zejména vlivem EU.1.2. Situace na trhu s obilovinami v EUPočáteční zásoby hospodářského roku 2007/08 jsou o 13 milionů tun nižší v porovnání s předcházejícím hospodářským rokem. Toto významné snížení je výsledkem dvou faktorů, a to jednak nízké sklizně obilovin v roce 2006/07 a jednak velkého vyskladnění intervenčních zásob Společenství během téhož hospodářského roku. Zejména v odpověď na potřeby vnitřního trhu bylo totiž více než 8 milionů tun intervenčních zásob dáno v roce 2006/07 do prodeje (3,1 milionu tun pšenice, 3,4 milionu tun kukuřice, 1,4 milionu tun ječmene a přibližně 395 000 tun žita). Intervenční zásoby Společenství představovaly počátkem hospodářského roku 2007/08 2,4 milionu tun a tvořila je převážně maďarská kukuřice.Co se týče sklizně roku 2007, vydatné srážky na západě Evropské unie způsobily zhoršení jakosti sklizně drobnozrnných obilovin, a to zvláště ve Francii, v Německu a ve Spojeném království. Ve střední a východní Evropě (Rumunsko, Bulharsko a Maďarsko) se potenciál plodin snížil vlivem několika vln horka (výjimečně vysoké teploty a nedostatek srážek). Příznivé klimatické podmínky pro pěstování obilovin zaznamenal pouze Iberský poloostrov a země ležící na pobřeží Baltského moře. Celkově se nyní produkce EU odhaduje na 258 milionů tun, tedy o 8 milionů tun méně, což je o 3 % méně než ze sklizně 2006/07, která již byla nízká.Pokles evropské produkce přichází v době, kdy jsou již zásoby EU nízké. V důsledku toho bude muset Evropská unie v roce 2007/08 využít vyšších dovozů než v roce 2006/07. EU, která byla čistým vývozcem, je v hospodářském roce 2007/08 čistým dovozcem, a to ve výši 2,5 milionu tun[1], zatímco tempo vývozu z EU přetrvává.Od začátku hospodářského roku 2007/08 zaznamenaly evropské trhy s obilovinami obrovský vzestup kurzů. Zásadní zvýšení je jak nominální, tak z důvodu výjimečně vysokého rozdílu mezi kurzy a intervenční cenou (101,3 EUR/t). Napětí postihuje drobnozrnné obiloviny a také kukuřici. Tato situace je důsledkem menších zásob Společenství, co se týče pšenice obecné a kukuřice, nižší jakosti, než se předpokládalo, a vyčerpání intervenčních zásob Společenství, které nyní dosahují pouze 0,5 milionu tun.[pic]Cena mlynářské pšenice v Rouenu se od zahájení nového hospodářského rokudne 2. července 2007 zvedla (ze 179 EUR/t) na více než 300 EUR/t počátkem září 2007. V Německu se pšenice na mletí prodávala o 70 % dráž než v polovině srpna předchozího roku. Evropské produkci pšenice obecné se věnuje především Francie, Německo, Spojené království, Polsko a Rumunsko. Roční vývoz se tradičně pohyboval ve výši 12 až 14 milionů tun, a to zejména do severoafrických zemí. Roční dovoz činil přibližně 5 milionů tun, z toho 1,5 milionu tun pšenice obecné vysoké


text: jakosti původem ze Severní Ameriky. Zbývající část zahrnuje pšenici střední a nízké jakosti původem zejména ze zemí černomořského regionu.[pic]Kurzy krmného ječmeny šly po stopách pšenice. Na francouzském trhu se kurzy krmného ječmene v porovnání s rokem 2006 více než zdvojnásobily, takže na konci září 2007 v Rouenu dosáhly 270 EUR/t. Produkci ječmene se věnuje především Německo, Francie, Španělsko, Spojené království, Dánsko a Polsko. Roční vývoz se tradičně pohyboval ve výši 6 milionů tun, a to zejména do Saúdské Arábie. Roční dovoz je zanedbatelný, a to méně než 0,5 milionu tun.[pic]Vysoká cena ječmene způsobila nárůst poptávky po kukuřici k výživě zvířat. Francouzská kukuřice v Bayonne měla stejný vývoj a její cena se od zahájení nového hospodářského roku dne 2. července 2007 (183 EUR/t) výrazně zvýšila na 255 EUR/t v polovině září 2007. Produkci kukuřice se věnuje především Francie, Itálie, Maďarsko, Rumunsko a Polsko. Roční vývoz kukuřice je tradičně slabý, a to ve výši 0,5 milionu tun. Roční dovoz činí přibližně 3 až 4 miliony tun, a to především z Jižní Ameriky, z Ukrajiny a v poslední době ze Srbska.- Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuTarify použitelné na obiloviny v rámci GATT jsou následující:Produkt | Tarif |Pšenice tvrdá | 148 EUR/t |Pšenice obecná | 95 EUR/t |Žito | 93 EUR/t |Ječmen | 93 EUR/t |Oves | 89 EUR/t |Kukuřice (jiná než k setí a některé hybridy) | 94 EUR/t |Čirok | 94 EUR/t |Pohanka | 37 EUR/t |Proso | 56 EUR/t |Tritikale | 93 EUR/t |EU v rámci dohody GATT pevně stanovila cla použitelná na všechny obiloviny. Cla se řídí pravidly stanovenými v „ Headnote 6“ GATT Schedule , která vycházíz dohody z Blair House, uzavřené se Spojenými státy americkými. S výjimkou ovsa a pšenice obecné střední a nízké jakosti jsou cla stanovena na základě světových referenčních cen jasně určených pro různé odrůdy obilovin.Clo se stanoví na základě rozdílu mezi skutečnou intervenční cenou obilovin ve Společenství, včetně měsíčního navýšení, vynásobeného 1,55 a reprezentativní dovozní cenou CIF obilovin v Rotterdamu.Takto vypočtené clo je nyní 0 EUR/t za pšenici tvrdou, pšenici obecnou vysoké jakosti, žito a čirok. Z důvodu volatility referenčních cen kukuřice na americkém trhu clo použitelné na kukuřici od začátku hospodářského roku 2007/08 silně kolísalo: z maximálních 16,21 EUR/t na 0 EUR/t od 1. října 2007.V roce 2002 byly zavedeny celní kvóty na dovoz ječmene a pšenice obecné střední a nízké jakosti. Kromě těchto kvót se používá maximální clo 93 EUR/t, respektive 95 EUR/t.Pro pšenici obecnou střední a nízké jakosti je otevřena roční celní kvóta na 2 989 240 tun, která zahrnuje jednak zvláštní kvótu na 572 000 tun, jež je vyhrazena na dovoz původem ze Spojených států, a jednak kvótu na 38 853 tun, jež je vyhrazena na dovoz původem z Kanady. Zbývajících 2 378 387 tun je otevřeno každé čtvrtletí pro ostatní třetí země. Cla vybíraná z dovozů podléhajícím těmto kvótám jsou stanovena na 12 EUR/t.Následující tabulka ukazuje skutečný dovoz u těchto tří sub-kvót pšenice obecné od začátku roku 2007:sub-kvóta I | sub-kvóta II | sub-kvóta III |Kvóta (v


text: tunách) | 572 000 | 38 853 | 2 378 387 |Skutečný dovoz v roce 2007 (v tunách) | 191 378 | 38 800 | 900 390 |Skutečný dovoz (%) | 33,5 | 99,9 | 37,9 |Zbývající množství (v tunách) | 380 622 | 53 | 1 477 997 |Pro ječmen je otevřena roční celní kvóta 306 215 tun se clem 16 EUR/t. Další kvóta je otevřena na 50 000 tun sladovnického ječmene se clem 8 EUR/t.Následující tabulka ukazuje skutečný dovoz u těchto dvou sub-kvót ječmeneod začátku roku 2007:ječmen | sladovnický ječmen |Kvóta (v tunách) | 306 215 | 50 000 |Skutečný dovoz v roce 2007 (v tunách) | 103 708 | 0 |Skutečný dovoz (%) | 33,9 | 0 |Zbývající množství (v tunách) | 202 507 | 50 000 |V roce 2006 byla zavedena kvóta podle zásady erga-omnes s nulovým clem na 242 074 tun kukuřice v důsledku přístupových vyjednávání s 10 novými členskými státy. Kvóta otevřená na rok 2007 byla zcela využita.Co se týče kukuřice a čiroku dovážených do Španělska a Portugalska, podléhají od přistoupení těchto dvou zemí k EU sníženému dovoznímu clu. Dohoda uzavřená mezi EU a Spojenými státy americkými dovoluje dovoz se sníženou sazbou (snížení dovozního cla) určitého množství kukuřice a čiroku původem ze třetích zemí, aby tak byly Spojené státy odškodněny za ztrátu trhů na Iberském poloostrově. Současná dohoda se používá na 2 miliony tun kukuřice a na 300 000 tun čiroku dováženého ročně do Španělska. Uvedené množství se snižuje v závislosti na množství obilovinových náhražek (zbytky z výroby škrobu z kukuřice, krmiva na bázi kukuřičného lepku a citrusové dužiny) dováženém do Španělska během téhož roku. Byla rovněž dohodnuta celní kvóta na dovoz 500 000 tun kukuřice do Portugalska (clo bylo stanoveno tak, aby bylo zaručeno plné využití kvóty s maximální sazbou 50 EUR/t). Z důvodu nízké hladiny cel a nízkých dovozů kukuřice nebylo v roce 2007 dohodnuto žádné snížení dovozního cla.- Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNevztahuje se na tento návrh.2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů- Konzultace zúčastněných stranNevztahuje se na tento návrh.- Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNevztahuje se na tento návrh.- Posouzení dopadůNevztahuje se na tento návrh s přihlédnutím k dočasné povaze tohoto opatření.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU- Shrnutí navrhovaných opatřeníCílem tohoto návrhu je pozastavit dovozní cla na některé obiloviny týkající se jednak celních kvót se sníženou sazbou a jednak dovozů podle obecného práva.Toto opatření týkající se pozastavení je omezeno na hospodářský rok 2007/08 a musí být v případě potřeby bez zbytečného prodlení zrušeno. Z tohoto důvodu je třeba stanovit, že Komise má možnost přijmout vhodná opatření ke znovuzavedení cel, jakmile to bude odůvodněno situací na trhu, a určit kritéria, podle nichž se bude tato situace za takovou považovat v rámci článku 25 nařízení (ES) č. 1784/2003 (Řídící výbor pro obiloviny).- Právní základSmlouva o založení Evropského společenství, a zejména články 26 a 133 této smlouvy.- Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.- Zásada proporcionalityNevztahuje se na tento návrh.- Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení.Jiné nástroje by nebyly vhodné


text: z těchto důvodů:jedná se o dočasné pozastavení ustanovení stávajícího nařízení.4. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYMá se za to, že by toto opatření mohlo vést ke snížení vlastních zdrojů o čistou částku (po odpočtu 25 % odvedených členským státům) přibližně – 2,9 milionů EURv rozpočtovém roce 2007 a – 17,6 milionů EUR v rozpočtovém roce 2008.2007/0261 (ACC)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo dočasném pozastavení dovozních cel na některé obiloviny pro hospodářský rok 2007/08RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 26a na čl. 133 odst. 4 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:1. Nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizací trhu s obilovinami[2] stanoví režim ochrany proti případným nepříznivým účinkům dovozu, přičemž cílem tohoto režimu je zejména stabilizovat trh Společenství.2. Obecně řečeno, celní sazby použitelné na zemědělské produkty na základě dohod Světové obchodní organizace (WTO) jsou stanoveny ve společném celním sazebníku. Dovoz některých obilovin v rámci celních kvót vyplývajících z mezinárodních smluv uzavřených v souladu se Smlouvou nebo plynoucích z jiných aktů Rady však podléhá zvláštním celním sazbám.3. Jelikož se světová poptávka nachází v situaci strukturálního nárůstu spojeného s vyšší životní úrovní v rozvíjejících se zemích a s rozvojem výroby biopaliv, světové zásoby obilovin na konci hospodářského roku 2007/08 se již třetím rokem snižují a od hospodářského roku 1979/80 pravděpodobně klesnou na nejnižší úroveň. Světové kurzy obilovin od začátku hospodářského roku 2007/08 zaznamenaly v těchto souvislostech silné zvýšení, a to s nárůstem o 50 % u pšenice obecné, o 30 % u ječmene a o 20 až 30 % u kukuřice.4. Z důvodu nepříznivých klimatických podmínek ve většině členských zemí se produkce obilovin v hospodářském roce 2007/08 odhaduje na 258 milionů tun, což je o 8 milionů tun (3 %) méně v porovnání se sklizní v hospodářském roce 2006/07, která byla také nízká. Tento pokles produkce Společenství se týká zvláště pšenice obecné a kukuřice, ale odráží se na celém odvětví obilovin a způsobuje obtíže vyváženému zásobování trhu Společenství. Tato nerovnováha se týká zejména krmných obilovin, což je způsobeno rozdíly zjištěnými v různých regionech Společenství z hlediska jakosti a množství vyprodukovaných obilovin a z toho plynoucích změn v chování hospodářských subjektů při využití různých disponibilních obilovin. Tento celkový pokles produkce nemůže být kompenzován zvýšením zjištěné čistě lokální produkce ječmene, žita a ovsa.5. Od začátku hospodářského roku 2007/08 zaznamenaly evropské trhy s obilovinami obrovský vzestup kurzů. Zásadní zvýšení je jak nominální, tak plynoucí z výjimečně vysokého rozdílu mezi kurzy a intervenční cenou. Napětí postihuje drobnozrnné obiloviny i kukuřici. Cena mlynářské pšenice v Rouenu se od zahájení hospodářského roku 2007/08 zvedla ze 179 EUR/t na více než 300 EUR/t počátkem září 2007 a cena krmného ječmene se v Rouenu více než zdvojnásobila v porovnání s létem 2006, takže na konci září 2007 dosáhla 270 EUR/t. Sladovnický ječmen rovněž zaznamenal silný nárůst a na konci září 2007 dosáhl téměř 310 EUR/t. Francouzská kukuřice v Bayonne měla stejný vývoj a její cena se výrazně zvýšila ze 183 EUR/t na začátku hospodářského roku na 255 EUR/t v polovině září 2007.