text: domácího prodeje spolupracujícího výrobce ve Spojených státech byl ve srovnání s dovozem práškového aktivního uhlí z ČLR do Společenství reprezentativní. Rovněž bylo zjištěno, že úroveň hospodářské soutěže v USA je velmi vysoká. Skutečně kromě hospodářské soutěže mezi několika výrobci v USA existovala také konkurence dováženého práškového aktivního uhlí (hlavně z ČLR, Srí Lanky a Filipín), které mohlo být v průběhu období přezkumného šetření dováženo bez množstevních omezení nebo dovozních cel. Kromě toho byl hlavní výrobce práškového aktivního uhlí v USA ochoten spolupracovat.(24) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož Komise neobdržela k výběru srovnatelné země od žádné z dotčených stran žádné připomínky, byly tedy USA vybrány jako nejvhodnější srovnatelná země.b) Běžná hodnota(25) V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení bylo zvažováno, zda byly reprezentativní objemy domácího prodeje práškového aktivního uhlí v USA vzhledem k účtované ceně vytvořeny v běžném obchodním režimu. V tomto ohledu se zkoumalo, zda byly domácí prodeje ziskové. Za tímto účelem byly porovnávány plné výrobní náklady každé jakosti v období přezkumného šetření s průměrnou cenou příslušných prodejních transakcí každé jakosti uskutečněných během stejného období. Bylo zjištěno, že většina prodejů byla zisková. Šetření také odhalilo, že ve všech případech šlo o prodeje nezávislým zákazníkům. Ceny, které nezávislí zákazníci zaplatili nebo měli platit za práškové aktivní uhlí na vnitrostátním trhu USA v běžném obchodním režimu, byly tudíž použity pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení.c) Vývozní cena(26) Jak bylo uvedeno výše, žádný čínský vyvážející výrobce, ani žádný dovozce práškového aktivního uhlí ve Společenství při tomto šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti nespolupracoval. Proto byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Jak již bylo uvedeno ve 20. bodě odůvodnění a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné ceny podle dovozních statistik Eurostatu (TARIC) v průběhu období přezkumného šetření.d) Srovnání(27) Aby bylo zajištěno správné srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, vzaly se v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení v úvahu rozdíly ve faktorech, o nichž bylo zjištěno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy vzhledem k rozdílům v nákladech na nakládku, pojištění a vnitrozemskou dopravu. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné informace od čínských vyvážejících výrobců, zakládaly se úpravy vývozní ceny na dostupných údajích, v tomto případě na příslušných informacích uvedených v žádosti o přezkum.e) Dumpingové rozpětí(28) Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny všech jakostí ukázalo, že vývoz práškového aktivního uhlí do Společenství byl stále v průběhu období přezkumného šetření dumpingový, a to se značným dumpingovým rozpětím. Toto dumpingové rozpětí se rovnalo částce, o kterou běžná hodnota přesahovala ceny pro vývoz do Společenství. Vážené průměrné dumpingové rozpětí překročilo 20 %. Přestože muselo být toto dumpingové rozpětí ve značné míře založeno na dostupných údajích vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, odráží stávající čínské vývozní praktiky. Spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců by samozřejmě umožnila přesnější výpočet.3.3. Vývoj vývozu do


text: Společenství, pokud by opatření pozbyla platnost(29) Také se zkoumalo, jak by se vývoz práškového aktivního uhlí z ČLR do Společenství vyvíjel, kdyby opatření pozbyla platnost. Za tímto účelem byla zkoumána záložní výrobní kapacita v ČLR, objem vývozu a domácí trh ČLR, stejně jako cenová politika Číny vůči jiným třetím zemím. Vzhledem k tomu, že vyvážející výrobci nespolupracovali, byly použity údaje z průzkumu trhu, které předložilo výrobní odvětví Společenství.f) Výrobní kapacita, domácí trh v Číně a objem vývozu(30) Informace dostupné Komisi ukázaly, že ČLR je s přibližně 300 výrobci největším výrobcem a vývozcem aktivního uhlí (granulovaného a práškového) na světě. V průběhu období přezkumného šetření byla čínská výrobní kapacita práškového aktivního uhlí odhadována na 190 000 tun, z čehož přibližně 70 000 tun bylo prodáno na domácím trhu a okolo 60 000 tun bylo vyvezeno. K dispozici tedy byla záložní kapacita o objemu přibližně 60 000 tun. Je třeba poznamenat, že tato záložní kapacita přesahuje spotřebu ve Společenství v průběhu přezkumného šetření.(31) Hlavními vývozními trhy pro čínské práškové aktivní uhlí jsou jihovýchodní Asie, Japonsko, Korejská republika, USA a Evropa. Avšak podle důkazů předložených výrobním odvětvím Společenství by dodatečná poptávka po dováženém práškovém aktivním uhlí ve třetích zemích byla minimální a schopnost absorbovat další čínský vývoz tedy téměř zanedbatelná. Kromě toho je třeba poznamenat, že řada potenciálních vývozních trhů v asijském regionu, například Indie a Indonésie, aplikuje pro práškové aktivní uhlí vysoké celní tarify.(32) Na základě dostupných údajů se odhaduje, že roční míra růstu spotřeby, výroby a výrobní kapacity práškového aktivního uhlí na domácím trhu ČLR bude činit přibližně 5 %. Vzhledem k tomu, že v dubnu 2007 (tzn. po období šetření) uložily USA antidumpingová opatření na čínské práškové aktivní uhlí aktivované parou, může vývoz dokonce poklesnout. Záložní kapacity tedy s jistotou v budoucnu nebudou ubývat, ale velmi pravděpodobně dokonce porostou.(33) Kromě toho podle informací dostupných Komisi čelí čínský průmysl aktivního uhlí v současné době finančním problémům, zejména proto, že nízká míra využívání kapacity vede k vyšším nákladům. To rovněž zvyšuje tlak na vývoz za dumpingové ceny s cílem dosáhnout vyšších úspor z rozsahu.(34) Za těchto okolností, pokud by opatření byla odstraněna a Společenství by se stalo atraktivním vývozním trhem, je velmi pravděpodobné, že by čínští výrobci zvýšili míru využívání kapacity s cílem vyvézt značný objem a snížit tak náklady a zlepšit svou finanční situaci.g) Cenové chování na trzích třetích zemí(35) Analýza cen čínského vývozu do jiných třetích zemí, jako jsou USA, ukázala, že práškové aktivního uhlí bylo rovněž vyváženo za velmi nízké, dokonce značně dumpingové ceny (vyšší než dumpingové rozpětí stanovené v současném šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti, viz 28. bod odůvodnění). Je zřejmé, že pokud jde o tento výrobek, praktikuje Čína tyto dumpingové postupy již dlouho.(36) Pokud by tedy bylo antidumpingové clo odstraněno, trh Společenství by pravděpodobně přitahoval značné množství čínského práškového aktivního uhlí za nízké dumpingové ceny. V této souvislosti je rovněž třeba poznamenat, že čínský dovoz je na trhu Společenství přítomen, přestože v menším množství, od uložení antidumpingových opatření v roce 1996, což by usnadnilo

type: legislation

jurisdiction: EU


text: nárůst dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.3.4. Závěr o pravděpodobnosti pokračování dumpingu(37) Dovoz čínského práškového aktivního uhlí v období přezkumného šetření se pohyboval nad minimální úrovní a byl nadále dumpingový. Bylo zjištěno, že dumping pokračoval a že existuje silná pravděpodobnost, že by pokračoval, pokud by opatření pozbyla platnosti. Kromě toho je v takovém případě pravděpodobné, že vývoz čínského práškového aktivního uhlí do Společenství značně naroste (a vrátí se přinejmenším na úroveň zjištěnou v původním šetření), neboť v ČLR jsou k dispozici značné záložní kapacity. Ceny těchto dalších dovážených množství by se vší pravděpodobností byly významnou měrou dumpingové.4. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ(38) Šetření ukázalo, že práškové aktivní uhlí v současné době vyrábí omezený počet výrobců ve Společenství. Dva výrobci, kteří podali žádost, a dva další výrobci, kteří při šetření nespolupracovali, používají tradiční postup a míchají suroviny nezbytné k získání práškového aktivního uhlí postupem aktivace.(39) Zjistilo se rovněž, že někteří další výrobci ve Společenství vyrábějí práškové aktivní uhlí mletím granulovaného aktivního uhlí dovezeného z ČLR. Na základě odhadů, které poskytlo výrobní odvětví Společenství, se přibližně 10 000 tun granulovaného aktivního uhlí dováženého z ČLR ve Společenství mele na práškové aktivní uhlí. Jeden další výrobce, který s Komisí během šetření spolupracoval, skutečně touto metodou práškové aktivní uhlí vyráběl. Jak tomu však bylo již při prvním přezkumném šetření, nebylo toto množství zahrnuto do výpočtu celkové výroby a spotřeby ve Společenství.(40) Dva výrobci ve Společenství, jejichž jménem byla podána žádost o přezkum, při šetření spolupracovali. Tito výrobci představují přibližně 80 % výroby práškového aktivního uhlí ve Společenství, a tudíž tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.(41) Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství tvoří dva výrobci ve Společenství, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Společenství v případě potřeby indexovány, aby se zachovala důvěrnost citlivých údajů.5. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ5.1. Spotřeba na trhu Společenství(42) Spotřeba ve Společenství (EU-27) byla stanovena na základě:- prodeje dvou spolupracujících výrobců ve Společenství na trhu Společenství,- prodeje nespolupracujících výrobců práškového aktivního uhlí ve Společenství na trhu Společenství (podle odhadu žadatele),- dovozních statistik získaných z Eurostatu.(43) Jak již bylo uvedeno v 39. bodě odůvodnění, určité množství práškového aktivního uhlí se vyrábí mletím granulovaného aktivního uhlí dováženého z ČLR a toto množství nebylo zahrnuto do výpočtu spotřeby ve Společenství.(44) Na základě výše uvedené skutečnosti vzrostla spotřeba práškového aktivního uhlí ve Společenství v posuzovaném období o 7 %. Po 10% nárůstu v letech 2003 až 2005 došlo k mírnému snížení v roce 2006; v období přezkumného šetření však spotřeba zůstala vyrovnaná.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Spotřeba (t) | 38 163 | 39 499 | 41 983 | 40 697 | 40 783 |Index (2003 = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 | 107 |5.2. Současný dovoz z ČLRa) Objem a podíl na trhu(45) Na základě informací z Eurostatu je vývoj objemu a podílu na trhu dovozu práškového aktivního uhlí z ČLR vyložen v níže uvedené tabulce. Objem dovozu z ČLR se v posuzovaném období


text: zvýšil o 55 %, avšak jeho podíl na trhu zůstal celkově nižší než 2 %.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Objem dovozu (t) | 341 | 662 | 600 | 515 | 529 |Index (2003 = 100) | 100 | 194 | 176 | 151 | 155 |Podíl na trhu | 0,9 % | 1,7 % | 1,4 % | 1,3 % | 1,3 % |b) Cenový vývoj dovozů(46) Průměrné ceny dovozu práškového aktivního uhlí pocházejícího z ČLR, získané z Eurostatu a po přičtení nákladů po dovozu, cel a antidumpingových cel, se v posuzovaném období zvyšovaly jen mírně o 8 %, jak uvádí následující tabulka.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Cena (EUR/t) | 1 169 | 1 104 | 1 187 | 1 217 | 1 267 |Index (2003 = 100) | 100 | 94 | 102 | 104 | 108 |(47) Vzhledem k tomu, že vyvážející výrobci v ČLR neposkytli podrobné údaje o prodejích, musela Komise srovnat upravené dovozní ceny získané z Eurostatu s průměrnými prodejními cenami přímo ze závodu výrobního odvětví Společenství jakožto celku, tj. bez rozlišování mezi různými jakostmi práškového aktivního uhlí. Toto srovnání ukázalo, že čínské vývozní ceny byly v období přezkumného šetření o 25 až 30 % nižší než ceny, jaké ve stejné době účtovalo výrobní odvětví Společenství.5.3. Dovozy z jiných třetích zemí(48) Dovoz práškového aktivního uhlí z jiných zemí než z ČLR v posuzovaném období značně vzrostl, z přibližně 7 300 tun v roce 2003 na 10 000 tun v období přezkumného šetření, což představovalo podíl na trhu ve výši okolo 19 % v roce 2003 a 25 % v období přezkumného šetření. Hlavními vyvážejícími zeměmi byly Malajsie, Indonésie, Filipíny a USA.(49) Zatímco dovoz z USA se snížil na polovinu, dovoz z Malajsie, Indonésie a Filipín se zvýšil z 2 800 tun v roce 2003 na 6 200 tun v období přezkumného šetření, což představovalo v období přezkumného šetření společný podíl na trhu Společenství ve výši 15 %. Šetření ukázalo, že některé dovozy ze tří výše uvedených zemí sestávají z práškového aktivního uhlí vyráběného z kokosových skořápek, které z důvodu nedostupnosti dotčené suroviny nejsou výrobci ve Společenství schopni sami vyrábět. Části těchto dovozů tedy podněcuje samotné výrobní odvětví Společenství v zájmu doplnění své škály práškového aktivního uhlí v nabídce pro uživatele ve Společenství.(50) Pokud jde o ceny, průměrné dovozní ceny z Malajsie, Indonésie a Filipín byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Dovozní ceny z Malajsie a Indonésie byly na stejné úrovni jako dovozní ceny práškového aktivního uhlí pocházejícího z ČLR, zatímco dovozní ceny z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšily (o 37 %) a byly o 20 % vyšší než dovozní ceny práškového aktivního uhlí z Číny.(51) Bylo zjištěno, že dovozní ceny z USA byly výrazně vyšší než ceny výrobního odvětví Společenství. Převážnou většinu tohoto dovozu tvoří práškové aktivní uhlí jakostí určených ke zvláštnímu použití a dosahujících na trhu Společenství vysokých cen.(52) Šetření prokázalo, že některé dovozy práškového aktivního uhlí ze třetích


text: zemí doplňují výrobu výrobního odvětví Společenství. Jiné dovozy se uskutečnily za ceny výrazně převyšující průměrnou cenu, jakou účtuje výrobní odvětví Společenství. Na trh Společenství mohou mít určitý účinek rovněž jiné dovozy uskutečňované za relativně nízké ceny. Na základě tendencí pozorovaných v posuzovaném období se však zdá, že by se tato situace neměla prohlubovat.5.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenstvía) Výroba, instalovaná výrobní kapacita a míra vyžití kapacit(53) Schopnost vyrobit práškové aktivní uhlí se může měnit v závislosti na směsi nízko aktivovaných (kratší doba v peci) a vysoce aktivovaných (delší doba v peci) složek. Kapacita uvedená v následující tabulce tedy byla stanovena na základě směsi skutečně vyrobeného nízko a vysoko aktivovaného práškového aktivního uhlí.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Výroba (t) | 100 | 105 | 95 | 100 | 100 |Instalovaná výrobní kapacita (t) | 100 | 90 | 85 | 86 | 86 |Míra využití výrobní kapacity | 100 | 118 | 112 | 118 | 116 |(54) Výroba práškového aktivního uhlí výrobním odvětví Společenství byla v posuzovaném období stabilní s mírnými výkyvy v letech 2004 a 2005.(55) Instalovaná kapacita poklesla mezi lety 2003 a 2005. Tento pokles lze přisoudit právním předpisům týkajícím se životního prostředí zavedeným v roce 2003 místními orgány jednoho členského státu, kde se nachází jedna z provozoven výrobního odvětví Společenství. Následkem toho musel dotčený výrobce ve Společenství zastavit provoz jednoho ze svých aktivačních závodů z důvodu těchto požadavků týkajících se životního prostředí.(56) Přímým následkem nižších dostupných výrobních kapacit bylo odpovídající zvýšení míry využití výrobní kapacity.b) Objem prodeje, podíl na trhu spotřeby ve Společenství, průměrná prodejní cena a růst2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Objem prodeje | 100 | 96 | 94 | 96 | 96 |Podíl na trhu | 100 | 93 | 87 | 91 | 91 |Průměrná prodejní cena | 100 | 99 | 98 | 99 | 99 |Růst | 100 | 96 | 92 | 95 | 96 |(57) Objem prodeje byl v období přezkumného šetření ve srovnání s počátkem posuzovaného období o 4 % nižší. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve Společenství se v posuzovaném období o 7 % zvýšila (viz 44. bod odůvodnění), podíl výrobního odvětví Společenství na trhu klesl v posuzovaném období o 9 %. Navzdory tomuto snížení podílu zůstal podíl na trhu výrobního odvětví Společenství na trhu v celém posuzovaném období vyšší než 50 %.(58) Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství zůstaly poměrně stabilní po celé posuzované období. Stabilní prodejní ceny ve spojení s nižším objemem prodeje vedly k negativnímu 4% růstu během posuzovaného období, což odráželo pokles objemu prodeje o stejný počet procentních bodů.c) Zásoby2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Zásoby | 100 | 138 | 115 | 97 | 85 |(59) Vzhledem k přerušení provozu jedné z výrobních linek v roce 2004 (viz 55. bod odůvodnění) a s cílem vyhovět zákazníkům muselo výrobní odvětví Společenství dočasně navýšit zásoby. V průběhu následujících let však úroveň zásob opět dosáhla původní


text: úrovně, tedy přibližně 10–20 % objemu výroby.d) Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Ziskovost prodeje ve Společenství | 100 | 383 | 337 | 200 | 226 |Návratnost investic | 100 | 1 051 | 692 | 215 | 348 |Peněžní tok (v % z prodeje ve Společenství) | 100 | 143 | 119 | 100 | 128 |(60) Tyto tři ukazatele se během posuzovaného období vyvíjely stejně (i když v různé míře), zejména pokud jde o prudký vzestup mezi lety 2003 a 2004, po němž následoval prudký pokles až do konce období přezkumného šetření.(61) Na vývoj ziskovosti, návratnost investic a peněžní tok v letech 2003 a 2004 by se mělo pohlížet s přihlédnutím ke skutečnosti, že v roce 2003 byly finanční výsledky výrobního odvětví Společenství obzvláště nízké a ziskovost prodeje byla jen mírně nad hranicí rentability. Slabé výsledky výrobního odvětví Společenství v roce 2003 byly způsobeny problémy, jimž v uvedeném roce čelil jeden z výrobců ve Společenství.(62) Pokles zisku mezi lety 2005 a 2006 byl částečně způsoben náklady, které výrobní odvětví Společenství vynaložilo na splnění určitých požadavků týkajících se životního prostředí (viz 55. bod odůvodnění).(63) Druhý spolupracující výrobce práškového aktivního uhlí, který mele dovážené granulované aktivní uhlí na práškové aktivní uhlí (viz 39. bod odůvodnění) uvedl, že výrobní odvětví Společenství mohlo s ohledem na zvýšení zisků za práškové aktivní uhlí v letech 2003 až 2006, jak bylo uvedeno ve stížnosti, křížově dotovat svůj prodej granulovaného aktivního uhlí. Jinými slovy uvedl, že vzhledem k ochraně práškového aktivního uhlí za ně výrobní odvětví Společenství mohlo účtovat vyšší ceny, a tím údajně účtovat méně za prodej granulovaného aktivního uhlí. Z tohoto důvodu je tato strana proti pokračování opatření.(64) Pokud jde o údajné křížové dotování prodeje granulovaného aktivního uhlí ze zisků z prodeje práškového aktivního uhlí vyráběného výrobním odvětvím Společenství, je třeba poznamenat, že se částečně nachází mimo rozsah tohoto přezkumu, neboť ziskovost prodeje granulovaného aktivního uhlí nebyla v rámci tohoto šetření analyzována. Pokud jde o úroveň zisku, je třeba uvést, že zatímco v letech 2003 až 2004 zaznamenalo výrobní odvětví Společenství strmý vzrůst ziskovosti, v roce 2006 a v období přezkumného šetření následovalo období poklesu. Jak bylo uvedeno v 61. bodě odůvodnění, prudký nárůst mezi lety 2003 a 2004 by se měl posoudit v souvislosti se slabými finančními výsledky výrobního odvětví Společenství v roce 2003, spíše než v souvislosti s dobrými finančními výsledky v roce 2004. Kromě toho v průběhu posuzovaného období ziskovost výrobního odvětví Společenství nikdy nepřesáhla 5,5 % ve vztahu k jeho prodeji práškového aktivního uhlí na trhu Společenství. Údajná možnost, že by nárůst ziskovosti v průběhu posuzovaného období byl takový, že by umožnil výrobnímu odvětví Společenství financovat své prodeje jiného výrobku, musela být proto odmítnuta, neboť ziskovost prodeje práškového aktivního uhlí v průběhu posuzovaného období byla příliš nízká na to, aby mohla odůvodnit obvinění z křížového dotování.e) Zaměstnanost, mzdy a produktivita2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Počet zaměstnanců | 100 | 97 | 88


text: | 90 | 90 |Mzda/zaměstnanec | 100 | 100 | 99 | 100 | 97 |Produktivita (tuna/zaměstnanec) | 100 | 108 | 108 | 111 | 111 |(65) Jak je uvedeno v předchozí tabulce, výrobní odvětví Společenství snížilo počet zaměstnanců v posuzovaném období přibližně o 10 %. Vzhledem k tomu, že výroba zůstala v průběhu uvedeného období stabilní (viz 54. bod odůvodnění), odráží zvýšení produktivity tyto dvě vývojové tendence.(66) Kromě toho byly mzdy v posuzovaném období poměrně stabilní.f) Investice2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Investice (EUR) | 100 | 70 | 71 | 135 | 135 |(67) Předchozí tabulka uvádí, že během roku 2006 a během období přezkumného šetření vynaložilo výrobní odvětví Společenství značné investice. Z důvodů uvedených v 55. bodě odůvodnění si tyto investice vyžádaly požadavky spojené s životním prostředím.g) Schopnost získat kapitál(68) Výrobní odvětví Společenství nehlásilo žádné nesnáze se získáváním kapitálu během posuzovaného období.h) Rozsah dumpingu(69) Jak je uvedeno výše, dostupné údaje ukazují, že dumpingové rozpětí lze pokládat za značné.i) Zotavení z předcházejícího dumpingu(70) Jak již bylo uvedeno v závěrech předchozího přezkumu před pozbytím platnosti, bylo výrobní odvětví Společenství z důvodu platných antidumpingových opatření do jisté míry schopno zotavit se z předcházejícího dumpingu, ale stále je ještě v citlivé situaci.5.5. Vývozní aktivity výrobního odvětví Společenství2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Objem prodeje (t) na vývoz | 100 | 108 | 114 | 122 | 121 |Průměrná prodejní cena (vývoz) | 100 | 94 | 96 | 99 | 101 |(71) Objem prodeje na vývoz se v posuzovaném období mezi rokem 2003 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o přibližně 21 %.(72) Průměrné prodejní vývozní ceny zůstaly při porovnání vývozních prodejních cen v roce 2003 a týchž cen v průběhu období přezkumného šetření stabilní. Přestože v roce 2004 ceny poněkud klesly, bylo výrobní odvětví Společenství schopno od roku 2005 ceny zvyšovat.5.6. Závěry o situaci na trhu Společenství(73) Mezi rokem 2003 a obdobím přezkumného šetření se tyto ukazatele, týkající se výrobního odvětví Společenství, vyvíjely příznivě: ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a využití kapacit a konečný stav zásob. Jednotkové prodejní ceny a výroba zůstaly prakticky stabilní. Kromě toho se zvýšila produktivita a výrobní odvětví Společenství bylo schopno investovat za účelem splnění určitých požadavků na životní prostředí.(74) Naproti tomu tyto ukazatele zaznamenaly nepříznivý vývoj: objem prodeje, podíl na trhu a zaměstnanost. Kromě toho se výrobní kapacita snížila z důvodu výše uvedených požadavků ohledně životního prostředí.(75) Přestože je situace smíšená, celkově lze říci, že příznivý vývoj převažuje nad nepříznivým. Srovnáme-li výše uvedené tendence s trendy zjištěnými při původním šetření, je navíc jasné, že platná antidumpingová opatření měla pozitivní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství. Je však třeba zdůraznit, že i ukazatele vykazující příznivý vývoj, jako je zejména ziskovost a návratnost investic, stále zdaleka nedosahují úrovně, kterou by bylo možné očekávat v případě, že by se výrobní odvětví Společenství plně zotavilo z předcházejícího dumpingu a jím způsobené újmy.(76) Závěr je proto takový, že ačkoli se situace výrobního odvětví Společenství při porovnání se situací před


text: zavedením opatření zlepšila, je výrobní odvětví Společenství stále zranitelné.6. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY(77) Šetření prokázalo, že v ČLR existují značné záložní kapacity překračující spotřebu ve Společenství během období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že USA zavedly na dovoz práškového aktivního uhlí (aktivovaného parou) pocházejícího z ČLR antidumpingová opatření, je zde navíc bezprostřední riziko přesměrování obchodu, pokud jde o objem, který byl dříve vyvážen do USA, pokud by opatření pozbyla platnosti. Riziko je tím větší, že ceny, za něž bylo práškové aktivní uhlí vyváženo do USA, byly ještě nižší než ceny, za něž se vyváží na trh Společenství.(78) Kromě toho se prokázalo, že ceny, za něž se v současné době práškové aktivní uhlí dováží, jsou dumpingové a nacházejí se hluboko pod průměrnými prodejními cenami (a náklady) výrobního odvětví Společenství.(79) Z tohoto důvodu kombinovaný dopad faktorů, jako jsou:- značné záložní kapacity zjištěné v ČLR,- bezprostřední riziko přesměrování obchodu kvůli uložení opatření Spojenými státy americkými a- převládající nízká úroveň cen, za něž se práškové aktivní uhlí pocházející z ČLR dováží do Společenství a rovněž do USA,ukazuje na závažné riziko obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.(80) Jak je uvedeno výše, ačkoli se situace výrobního odvětví Společenství při porovnání se situací před zavedením stávajících antidumpingových opatření zlepšila, stále je citlivá. Je pravděpodobné, že pokud by bylo výrobní odvětví Společenství vystaveno zvýšenému objemu dovozů z ČLR za dumpingové ceny, došlo by ke zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v původním šetření. Na tomto základě došla Komise k závěru, že v případě zrušení uložených opatření by se s největší pravděpodobností obnovila újma pro výrobní odvětví Společenství.7. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ7.1. Předběžné poznámky(81) V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by pokračování platnosti stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Společenství jako celku. Určení zájmu Společenství bylo založeno na zhodnocení všech dotčených zájmů. Toto šetření analyzovalo situaci, kdy již byla antidumpingová opatření v platnosti, a proto bylo možné posoudit jakéhokoli nepřípustné nepříznivé dopady stávajících antidumpingových opatření na dotčené strany.(82) S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo zkoumáno, zda i přes závěry týkající se pravděpodobného pokračování nebo obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, na jejichž základě by bylo možné usoudit, že zachování platných opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Společenství.(83) Z toho důvodu byli vedle tří výrobců uvedených v 11. bodě odůvodnění obesláni dotazníky také ostatní výrobci (včetně těch, kteří melou dovážené granulované aktivní uhlí na práškové aktivní uhlí), čtyři dodavatelé ve Společenství, tři dovozci do Společenství, kteří souhlasili se spoluprací (viz 9. bod odůvodnění) a 37 uživatelů uvedených v žádosti a/nebo známých Komisi.7.2. Zájem výrobního odvětví Společenství(84) Lze rozumně předpokládat, že dané výrobní odvětví Společenství bude mít nadále prospěch z uložených opatření a bude se dále zotavovat tím, že opět získá původní podíl na trhu a zvýší svou ziskovost. Pokud nebudou opatření zachována, vznikne pravděpodobně výrobnímu odvětví Společenství opět újma způsobená zvýšením dovozů z dotčené země za dumpingové ceny, a jeho stávající citlivá finanční situace se zhorší.(85) Na tomto základě a vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství představuje velkou většinu


text: výroby ve Společenství a že oba výrobci ve Společenství tvořící výrobní odvětví Společenství vyjádřili podporu pokračování platnosti opatření, lze učinit závěr, že by pokračování opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství.7.3. Zájem dodavatelů ve Společenství(86) Komise obdržela vyplněné dotazníky od tří dodavatelů surovin ve Společenství (lignitu, rašeliny a pilin) výrobnímu odvětví Společenství. Všichni tři podpořili zachování opatření a prohlásili, že značná část jejich prodeje by byla ohrožena, pokud by opatření pozbyla platnosti, což by ohrozilo jejich finanční stabilitu.(87) Proto lze dojít k závěru, že pokračování opatření by bylo v zájmu dodavatelů ve Společenství výrobnímu odvětví Společenství.7.4. Zájem dovozců do Společenství(88) Jak bylo uvedeno v 8. bodě odůvodnění, Komise kontaktovala 33 dovozců, kteří byli uvedení v žádosti o tento přezkum. Pouze tři dovozci se spoluprací na šetření souhlasili. Na dotazník zaslaný Komisí však neodpověděl žádný z těchto tří dovozců.(89) Nezájem o spolupráci v rámci šetření tedy může být tedy pokládán za známku toho, že by dovozní aktivity žádného z dovozců práškového aktivního uhlí nebyly pokračováním opatření vážně dotčeny.7.5. Zájem uživatelů ve Společenství(90) Jak je uvedeno v 83. bodě odůvodnění, Komise kontaktovala 37 uživatelů, z nichž mnoho byli zákazníci výrobního odvětví Společenství. Obdržela však pouze tři vyplněné dotazníky.(91) Žádný z těchto tří uživatelů nesouhlasil s ověřením svých odpovědí v dotazníku na místě. Přezkumem neověřených údajů však bylo zjištěno, že práškové aktivní uhlí ve váženém průměru představuje velmi malý podíl provozních nákladů dotčených uživatelů.(92) Na tomto základě byl učiněn závěr, že aktivity žádného z uživatelů práškového aktivního uhlí by nebyly pokračováním opatření vážně dotčeny.7.6. Závěr, pokud jde o zájem Společenství(93) S přihlédnutím k zájmům všech stran, které se během šetření ohlásily, se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody založené na zájmu Společenství proti prodloužení antidumpingových opatření.8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ(94) Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě je zamýšleno doporučit zachování platných opatření pro dovoz práškového aktivního uhlí. Bylo jim také poskytnuta lhůta po tomto oznámení, v níž se mohou vyjádřit.(95) Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená z dovozu práškového aktivního uhlí pocházejícího z ČLR zachována.9. CLA(96) S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo, pokud jde o pokračování dumpingu, pravděpodobnost obnovení újmy a zájem Společenství, by měla být antidumpingová opatření pro dovoz práškového aktivního uhlí pocházejícího z ČLR zachována, aby se tak předešlo obnovení újmy, kterou výrobnímu odvětví Společenství způsobily dumpingové dovozy.(97) Stávající úroveň antidumpingového cla uložená na základě úrovně pro odstranění újmy ve výši 38,6 %, je stanovena na 323 EUR/t (pevné clo).(98) Pokud jde o úroveň cla, jedna zúčastněná strana namítla, že dumpingové rozpětí musí být nižší vzhledem k tomu, že byla zrušena sleva na DPH, kterou čínští vyvážející výrobci dostávali při vývozu zboží vyrobeného ze surovin nakoupených na domácím trhu.(99) Avšak vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci žádným způsobem nespolupracovali a že nebyla podána žádost o prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, nemohla být tato údajná změna výrobních nákladů na vyvážené zboží řádně doložena, a proto byla odmítnuta,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek


text: 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu práškového aktivního uhlí kódu KN ex 3802 10 00 (kód TARIC 3802 10 00 20), pocházejícího z Čínské lidové republiky.2. Výše konečného antidumpingového cla činí 323 EUR na tunu (čistá hmotnost).3. V případech, kdy zboží bylo poškozeno před uvedením do volného oběhu a kdy je z tohoto důvodu skutečně zaplacená nebo splatná cena poměrně rozdělena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství[6], se výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše uvedených částek sníží o procentní podíl, který odpovídá poměrnému rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.Článek 2Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s.17).[2] Úř. věst. L 134, 5.6.1996, s. 20.[3] Úř. věst. L 155, 14. 6.2002, s. 1.[4] Úř. věst. C 228, 22.9.2006, s. 3.[5] Úř. věst. C 131, 13.6.2007, s. 14.[6] Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 214/2007 (Úř. věst. L 62, 1.3.2007, s. 6).


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52008PC0793
 Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1628/2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie a nařízení (ES) č. 1629/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie /* KOM/2008/0793 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 25.11.2008KOM(2008) 793 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1628/2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie a nařízení (ES) č. 1629/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“), v antisubvenčním řízení ohledně dovozu sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platná opatření vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 1628/2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie a nařízení Rady (ES) č. 1629/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základních právních předpisů hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Komise zahájila dne 2. října 2007 z vlastní iniciativy částečný prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie do Společenství, který se týkal pouze výše subvencování. Přezkum byl zahájen, neboť Komise měla k dispozici dostatečné přímé důkazy, že okolnosti týkající se subvencování, na jehož základě byla stávající opatření zavedena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Přiložený návrh nařízení Rady předložený Komisí obsahuje zjištění uvedeného přezkumu. Proto se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději 1. ledna 2009. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, neboť podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní


text: zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1628/2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie a nařízení (ES) č. 1629/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z IndieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na články 15 a 19 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUPI. Předchozí šetření a stávající opatření(1) Rada nařízením (ES) č. 1628/2004[2] uložila konečné vyrovnávací clo z dovozu uhlíkových elektrod používaných v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, kódu KN ex 8545 11 00 a spojníků používaných pro takové elektrody, kódu KN ex 8545 90 90, ať už dovážených společně, nebo odděleně, pocházejících z Indie. Sazba cla se pohybuje mezi 7,0 % a 15,7 % pro jednotlivě vyjmenované vývozce a zbytková celní sazba uložená na dovoz od ostatních vývozců činí 15,7 %.(2) Rada současně nařízením (ES) č. 1629/2004[3] uložila konečné antidumpingové clo z dovozu téhož výrobku pocházejícího z Indie.II. Zahájení částečného prozatímního přezkumu(3) Po uložení konečného vyrovnávacího cla předložila indická vláda podání, v němž uvedla, že okolnosti týkající se dvou subvenčních režimů (režim Duty Entitlement Passbook a osvobození od daně z příjmů podle oddílu 80 HHC zákona o dani z příjmu) se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Následně se prokázalo, že výše subvencování se pravděpodobně snížila, a proto by opatření, jež byla stanovena částečně na základě těchto režimů, měla být přezkoumána.(4) Komise přezkoumala důkaz předložený indickou vládou a uznala ho za dostatečný k tomu, aby bylo zdůvodněno zahájení přezkumu podle ustanovení článku 19 základního antisubvenčního nařízení. Komise po konzultaci s poradním výborem z moci úřední zahájila částečný prozatímní přezkum platných opatření oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie [4].(5) Účelem tohoto šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu je posoudit, zda je třeba zachovat, odstranit, nebo změnit stávající opatření ve vztahu ke společnostem, které využívaly jednoho nebo obou změněných subvenčních režimů, a pokud jde o tyto společnosti, rovněž ve vztahu k jiným režimům, pokud byly předloženy dostatečné důkazy v souladu s příslušnými ustanoveními oznámení o zahájení přezkumu.III. Období šetření(6) Šetření zahrnovalo období od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období přezkumného šetření“).IV. Strany dotčené šetřením(7) Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně uvědomila indickou vládu, dva indické vyvážející výrobce uvedené v oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu a také výrobce ve Společenství. Účastníci řízení měli možnost písemně předložit svá stanoviska a


text: vyžádat si slyšení. Písemné a ústní připomínky předložené účastníky byly zváženy a popřípadě zohledněny.(8) Komise zaslala dotazníky dvěma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům a indické vládě. Odpovědi obdržela od obou spolupracujících vyvážejících výrobců i od indické vlády.(9) Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. Inspekce na místě byly uskutečněny v prostorách těchto účastníků řízení:1. indická vláda- Ministerstvo obchodu, Nové Dillí2. vyvážející výrobci v Indii- Graphite India Limited (GIL), Kalkata- Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Noida.VI. Poskytnutí informací a připomínky k postupu(10) Indické vládě a ostatním účastníkům řízení byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě Komise hodlá navrhnout změnu celní sazby platné pro dva spolupracující výrobce v Indii a zachovat stávající opatření pro všechny ostatní společnosti, které nespolupracovaly v rámci tohoto částečného prozatímního přezkumu. Také jim byla poskytnuta přiměřená doba na vyjádření. Všechna podání a připomínky byly vzaty náležitě v úvahu, jak je uvedeno níže.B. DOTČENÝ VÝROBEK(11) Přezkoumávaným výrobkem je tentýž výrobek, na nějž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1628/2004, konkrétně uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, kódu KN ex 8545 11 00 a spojníky používané pro takové elektrody, kódu KN ex 8545 90 90, ať už dovážené společně, nebo odděleně, pocházející z Indie.C. SUBVENCEI. Úvod(12) Na základě informací předložených indickou vládou a spolupracujícími vyvážejícími výrobci a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:a) režim předběžného povolení (dříve známý jako režim předběžné licence),b) režim Duty Entitlement Passbook,c) režim Export Promotion Capital Goods,d) osvobození od daně z příjmu,e) osvobození od daně z elektřiny státu Madhjapradéš.(13) Výše uvedené režimy a) až c) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o vývozní a dovozní politice, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Jeden z těchto dokumentů o vývozní a dovozní politice je relevantní pro období přezkumného šetření této věci, konkrétně se jedná o dokument týkající se období od 1. září 2004 do 31. března 2009 („politika EXIM 04–09“). Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se politika EXIM 04–09 řídí, v publikaci „Příručka postupů – 1. září 2004 až 31. března 2009, svazek I“ (dále jen „PP I 04–09“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.(14) Režim osvobození od daně z příjmu uvedený výše v bodu d) se zakládá na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.(15) Režim osvobození od daně z elektřiny uvedený výše v bodu e) se zakládá na oddíle 3-B zákona o dani z elektřiny státu Madhjapradéš z roku 1949.(16) V souladu s čl. 11 odst. 10 základního antisubvenčního nařízení vyzvala Komise indickou vládu k doplňkovým konzultacím ohledně změněných i nezměněných režimů s cílem vyjasnit konkrétní situaci, pokud


text: jde o údajné režimy, a dosáhnout oboustranně přijatelného řešení. Po těchto konzultacích, během nichž nebylo dosaženo oboustranně přijatelného řešení ve vztahu k těmto režimům, zahrnula Komise všechny tyto režimy do šetření případů subvencování.II. Zvláštní režimy1 Režim předběžného povolenía) Právní základ(17) Detailní popis režimu je obsažen v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 04–09 a v kapitolách 4.1 až 4.30 v PP I 04–09. Tento režim se během předchozího přezkumného šetření, jež vedlo k uložení nyní platného konečného vyrovnávacího cla prostřednictvím nařízení Rady (ES) č. 1628/2004, nazýval režim předběžné licence.b) Způsobilost(18) Režim předběžného povolení se skládá z šesti podrežimů, které jsou podrobněji popsány níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázaní“ na podpůrné výrobce, jsou způsobilí pro režim předběžného povolení na fyzický vývoz a režim předběžného povolení na roční potřebu. Vyvážející výrobci dodávající konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim předběžného povolení pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 politiky EXIM 04–09, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz (dále jen „JOV“), jsou způsobilí pro režim předběžného povolení na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.c) Praktické provádění(19) Předběžné povolení lze vystavit na:i) Fyzický vývoz: Jedná se o hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupního materiálu potřebného k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v licenci.ii) Roční potřeba: Toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, až po určitý limit stanovený podle jeho exportní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě veškerých položek spadajících do příslušné výrobkové skupiny. Může se rozhodnout vyvážet libovolný výsledný výrobek v rámci takové výrobkové skupiny, který vznikl s použitím uvedeného materiálu osvobozeného od cla.iii) Dodávky meziproduktů: Tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci zamýšlejí vyrábět jeden výrobek na vývoz a podílet se na procesu výroby. Vyvážející výrobce vyrábí meziprodukt. Může bezcelně dovážet vstupní materiál a může pro tento účel využít režimu předběžného povolení pro dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt.iv) Domnělý vývoz: Tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelní dovoz vstupů, které jsou potřebné pro výrobu zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím odběratelů vyjmenovaným v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) politiky EXIM 04–09. Podle indické vlády odkazuje domnělý vývoz na ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz se pokládá řada kategorií dodávek za podmínky, že zboží bude vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží některé JOV nebo společnosti s místem působení ve zvláštní ekonomické zóně (dále jen „ZEZ“).v) ARO: Držitel předběžného povolení, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má


text: možnost za tímto účelem použít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Schválení ARO dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 politiky EXIM 04–09 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů / domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo finálnímu vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů.vi) Tuzemský back-to-back akreditiv: Tento podrežim opět zahrnuje domácí dodavatele držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na povolení na přímý dovoz bude banka započítávat pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 politiky EXIM 04–09 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů / domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).(20) Bylo zjištěno, že v průběhu období přezkumného šetření získal jeden ze spolupracujících vývozců úlevy v rámci prvního podrežimu, tj. předběžné povolení na fyzický vývoz. Není proto nutné zjišťovat napadnutelnost ostatních podrežimů.(21) Po uložení nyní platného konečného vyrovnávacího cla nařízením Rady (ES) č. 1628/2004 změnila indická vláda ověřovací systém použitelný pro režim předběžného povolení. Pro účely ověření indickými úřady je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží / zboží nakupovaného v tuzemsku“ ve stanoveném formátu (kapitola 4.26, 4.30 a dodatek 23 PP I 04–09), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní / kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné. Výše uvedená ustanovení se však použijí pouze v případě předběžného povolení vydaného po 13. květnu 2005 včetně. Pokud jde o veškerá předběžná povolení nebo předběžné licence vydané před tímto datem, musí držitelé dodržovat ustanovení ohledně ověřování platná dříve, tj. vést pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a používání dovezeného zboží ve vztahu k licenci ve stanoveném formátu podle dodatku 18 (kapitola 4.30 a dodatek 18 HOP I 02–07).(22) Pokud jde o podrežim používaný během období přezkumného šetření spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, např. fyzický export, jsou bezcelní dovozní množství i povinnost vývozu pevně stanoveny co do objemů a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají být při dovozu a vývozu předmětné transakce pro doložení zaznamenány státními úředníky přímo do povolení. Objem dovozů povolených v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů (dále jen „SNVV“). SNVV existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku a jsou zveřejněny v PP II 04–09.(23) Dovážený vstupní materiál je nepřenosný a musí být použit k výrobě výsledného vyváženého výrobku. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze


text: dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).(24) Přezkumným šetřením se zjistilo, že předběžné licence používané pro dovoz surovin během období přezkumného šetření byly vydány před 13. květnem 2005. Proto nebyly nové požadavky na ověřování uložené indickými orgány v PP I 04–09, jak jsou popsány výše ve 21. bodě odůvodnění, dosud v praxi vyzkoušeny. Společnost dále nemohla prokázat, že vedla registr skutečné spotřeby a registr zásob ve formátu požadovaném v kapitole 4.30 a dodatku 18 PP I 02–07, který je použitelný pro předběžné licence vydané před 13. květnem 2005. S ohledem na tuto situaci se má za to, že šetřený vývozce nemohl prokázat, že v dané době splnil příslušná ustanovení EXIM.d) Připomínky po poskytnutí informací(25) Spolupracující vývozce, který v průběhu období přezkumného šetření využil režimu předběžného povolení, namítl, že dobrovolně předložil k ověření autorizovanému účetnímu použité předběžné licence podle požadavků PP I 04–09, přestože byly vydány před 13. květnem 2005. To podle něj dokazuje, že v rámci nových ustanovení PP nyní existuje řádný ověřovací systém.(26) Útvarům Komise bylo během inspekce prostor společnosti skutečně předloženo potvrzení ve formě dodatku 23 k PP, podepsaného autorizovaným účetním a datovaného dne 1. února 2008. Avšak vzhledem k tomu, že předběžné licence byly datovány od roku 2004 a nová ustanovení PP se na ně nevztahovala, je třeba na závěr uvést, že se jednalo o dobrovolný postup společnosti, který neprokazuje, že indická vláda skutečně zavedla účinný ověřovací systém. Dále se neprokázalo, že nadměrné navracení cla, jak jej vypočetl autorizovaný účetní, bylo vládě skutečně zaplaceno.e) Závěr(27) Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění šetřeným vývozcům.(28) Kromě toho je režim předběžného povolení na fyzický vývoz jednoznačně ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z těchto režimů.(29) Podrežim využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný ověřovací systém ani postup, aby zjistila, zda a jaké objemy vstupů byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Samotné SNVV nelze pokládat za systém pro ověřování skutečné spotřeby, jelikož neumožňují indické vládě s dostatečnou přesností ověřovat objem vstupů spotřebovaných při výrobě na vývoz. Navíc indická vláda neprovedla v průběhu období přezkumného šetření účinnou kontrolu založenou na řádně vedeném registru skutečné spotřeby. Nadto neprovedla indická vláda další přezkoumání založené na skutečných vstupech, přestože by takové přezkoumání bylo při absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému zpravidla nutné (příloha II část II odst.


text: 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení).(30) Tento podrežim je proto napadnutelný.f) Výpočet výše subvence(31) Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí nadměrného vrácení cla. Podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že bude zjištěno, že neproběhl vhodný monitorovací proces, výše uvedenou výjimku pro programy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí tento orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.(32) Výše subvencí pro vývozce, který využil režimu předběžného povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněných podrežimů pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.(33) Sazba subvence pro dotčeného spolupracujícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,3 %.2. Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“)a) Právní základ(34) Detailní popis režimu DEPB je obsažen v odstavci 4.3 politiky EXIM 04–09 a v kapitole 4 PP I 04–09.b) Způsobilost(35) Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.c) Praktické provádění režimu DEPB(36) Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPB byly stanoveny indickými úřady na většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě SNVV a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli.(37) Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v rámci režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, indické celní úřady vydají během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru režimu DEPB, který má být poskytnut pro tuto vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda


text: povinna poskytnout úvěr režimu DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace.(38) Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 12 měsíců od data vydání. Mohou být použity k zaplacení cla u následných dovozů jakéhokoliv volně dováženého zboží s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak.(39) Žádost o úvěry v rámci režimu DEPB se vyplňují elektronicky a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v kapitole 4.47 PP I 04–09. Jak je dále stanoveno v kapitole 9.3 PP I 04–09, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podávání lze vždy přijmout a uložit pokutu (např. 10 % nároku).d) Připomínky po poskytnutí informací(40) Jeden spolupracující vývozce namítl, že veškeré úvěry v rámci režimu DEPB, které společnost získala, byly využity k dovozu materiálu použitého při výrobě dotčeného výrobku, přestože bylo v zásadě dovoleno použít jej k jiným účelům, jak bylo uvedeno výše. Tento vývozce uvedl, že proto bylo jejich skutečné využití DEPB v tomto ohledu v souladu s obvyklým pravidlem navracení cla, a že proto by mělo být napadnuto pouze případné nadměrné navracení. Podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I bodu i) základního nařízení lze však nadměrné navracení cla napadnout, pouze jsou-li splněny podmínky příloh II a III základního nařízení. Tyto podmínky vysvětlené ve 43. bodě odůvodnění nebyly v tomto případě splněny. Proto se namísto údajného nadměrného navracení použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu).e) Závěry k režimu DEPB(41) Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.(42) Režim DEPB právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.(43) Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení.


text: V neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu z režimu DEPB.f) Výpočet výše subvence(44) Podle čl. 2 odst. 2 a článku 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto režimu. V tomto okamžiku se indická vláda zříká celních poplatků, čímž vzniká finanční příspěvek ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné i výši úvěru režimu DEPB, která bude pro tuto vývozní transakci poskytnuta, nemůže indická vláda rozhodovat o tom, zda subvenci udělit či nikoli, ani o tom, jaká bude výše subvence. Spolupracující vyvážející výrobci dále zaúčtovali úvěry v rámci režimu DEPB na základě časového rozlišení jako příjem ve stádiu vývozní transakce.(45) V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.(46) Sazby subvence pro dotčené spolupracující vyvážející výrobce zjištěné v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 6,2 % a 5,7 %.3. Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“)a) Právní základ(47) Detailní popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 politiky EXIM 04–09 a v kapitole 5 PP I 04–09.b) Způsobilost(48) Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci, vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.c) Praktické provádění(49) Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti povoleno dovážet výrobní statky (nové a od dubna 2003 též použité až 10 let staré výrobní statky) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Do 31. března 2000 se používala efektivní celní sazba ve výši 11 % (včetně příplatku 10 %) a v případě dovozů vysoké hodnoty sazba v nulové výši. Od dubna 2000 tento režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 %, platnou pro všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky v průběhu určitého období využity k výrobě určitého množství zboží na vývoz.(50) Držitel licence EPCG může také pořídit výrobní statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce výrobních statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto výrobních statků.


text: Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého dovozu pro dodávky výrobních statků držiteli licence EPCG.d) Závěr k režimu EPCG(51) Režim EPCG je subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla zakládá finanční příspěvek od indické vlády, protože tato úleva snižuje příjmy z cla indické vlády, které by byly jinak splatné. Navíc snížení cla poskytuje výhodu vývozcům, protože poplatky ušetřené při dovozu zlepšují jeho likviditu.(52) Kromě toho je režim EPCG ze zákona závislý na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.(53) Tento režim nelze nakonec považovat za povolený systém navracení nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány ve výrobě vyvážených výrobků.e) Výpočet výše subvence(54) Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových výrobních statků. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se reflektovala úplná hodnota výhody v čase. Dlouhodobá komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii byla považována za vhodnou pro tento účel. V případě oprávněných žádostí byly nezbytně vynaložené poplatky nutné pro získání subvence v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny, aby byla zjištěna výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.(55) Sazby subvence pro dotčené spolupracující výrobce zjištěné v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,7 % a 0,3 %.f) Připomínky po poskytnutí informací(56) Jeden spolupracující vývozce poukázal na chybu v metodice, která se původně uplatňovala pro výpočet výhod EPCG, zejména pokud jde o použitou úrokovou sazbu. Tato chyba, která měla dopad na oba spolupracující vývozce, byla opravena.4. Režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „režim ODP“)Oddíl 80HHC zákona o dani z příjmu z roku 1961 (dále jen „ZDP“)(57) V rámci tohoto režimu mohou vývozci využít výhod částečného osvobození od daně z příjmu ze zisků plynoucích z vývozního prodeje. Právní základ pro toto osvobození je uveden v oddíle 80 HHC ZDP.(58) Toto ustanovení bylo zrušeno pro vyměřovací rok 2005–2006 (tj. pro finanční rok od 1. dubna 2004 do 31. března 2005) a dále, a proto 80HHC ZDP nepřináší žádné výhody po 31. březnu 2004. Spolupracující vyvážející výrobci v průběhu období přezkumného šetření nevyužili žádných výhod v rámci tohoto režimu. Vzhledem k tomu, že byl tento režim zrušen, nebude v souladu s čl. 15 odst.


text: 1 základního nařízení napadnut.Oddíl 80 I A ZDPa) Právní základ(59) Režim je založen na oddíle 80 I A ZDP. Toto ustanovení bylo do ZDP zavedeno prostřednictvím finančního zákona z roku 2001.b) Způsobilost(60) Oddíl 80 I A ZDP platí pro společnosti podílející se v jakékoli části Indie na zřizování infrastruktury, včetně výroby a distribuce elektřiny.c) Praktické provádění(61) Podle ustanovení ZDP oddílu 80 I A je částka odpovídající zisku plynoucího z činností souvisejících s výrobou elektřiny osvobozena od daně ze zisku, a to po dobu deseti po sobě následujících let v rámci prvních patnácti let provozu výrobní jednotky. Dotčená jednotka musí být nová a její provoz musí být zahájen nejdříve 1. dubna 2003 a nejpozději 31. března 2010.(62) Výpočet odpočtu daně z příjmu je součástí ročního daňového přiznání společnosti a je kontrolován společně s výkazem zisků a ztrát společnosti a dalšími finančními výkazy. Musí splňovat pravidla stanovená v ZDP, konkrétně účetní oceňování vyrobené elektřiny musí odrážet její tržní cenu. Úkolem orgánů odpovědných za výběr daně z příjmu je ověřit, zda výpočet odpočtu daně z příjmu odpovídá pravidlům ZDP a auditovaným účtům společnosti. Šetřením se prokázalo, že tyto orgány skutečně zkontrolovaly výpočet a v oprávněných případech provedly jeho úpravy.(63) Šetřením se prokázalo, že oba šetření vyvážející výrobci zřídili elektrárny pro vlastní spotřebu jako součást jednotek vyrábějících uhlíkové elektrody. Požádali proto o příslušný odpočet daně z příjmu v souladu s ustanoveními ZDP.d) Závěr k režimu ODP podle oddílu 80 I A ZDP(64) Osvobození od daně z příjmu je subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění šetřeným vývozcům.(65) Šetření však prokázalo, že přístup k režimu ODP podle oddílu 80 I A ZDP není omezen na určité podniky ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Ukázalo se, že tento režim je dostupný pro všechny společnosti na základě objektivních kritérií. V tomto případě nebyl zjištěn ani jiný důkaz, že by byl režim specifický.(66) Dále je vázán na jiný výrobek (elektřinu) než dotčený výrobek a výhody v rámci tohoto režimu jsou tedy poskytovány na základě činnosti, která není výrobou nebo prodejem dotčeného výrobku. Za těchto okolností se má za to, že výhody, jež dotčení vývozci čerpají v rámci tohoto režimu, by neměly být napadnuty.3. Režim osvobození od daně z elektřiny (dále jen „režim ODE“)(67) V rámci politiky podpory průmyslu z roku 2004 nabízí stát Madhjapradéš průmyslovým společnostem, které investují do výroby elektřiny pro vlastní spotřebu, osvobození od daně z elektřiny.a) Právní základ(68) Popis režimu osvobození od daně z elektřiny, který používá vláda státu Madhjapradéš, je uveden v oddíle 3-B zákona o dani z elektřiny z roku 1949.b) Způsobilost(69) Jakékoli průmyslové společnosti se sídlem v oblasti spadající do jurisdikce vlády státu Madhjapradéš, které investovaly do nových elektráren pro vlastní spotřebu.c) Praktické provádění(70) Podle oznámení vlády státu Madhjapradéš ze dne 29. září 2004 mohou společnosti nebo osoby, které investují do nových elektráren pro vlastní spotřebu s větší kapacitou než 10 kw získat od inspekčního elektrárenského úřadu státu Madhjapradéš


text: potvrzení o osvobození od daně z elektřiny. Osvobození se vydává pouze na elektřinu vyrobenou pro vlastní spotřebu, a pouze pokud nová elektrárna pro vlastní spotřebu nenahrazuje starší elektrárnu. Výjimka je udělována na pět let.(71) Oznámením vlády státu Madhjapradéš ze dne 5. dubna 2005 byla nová elektrárna zřízená jedním ze spolupracujících vyvážejících výrobců v tomto šetření osvobozena od daně z elektřiny na dobu deseti let.d) Připomínky po poskytnutí informací(72) Spolupracující vývozce, jemuž bylo poskytnuto osvobození od daně z elektřiny, prohlásil, že režim ODE není specifický a že se uplatňuje nediskriminačně na všechny způsobilé společnosti. Podle tohoto vývozce vláda státu Madhjapradéš přezkoumala původní strategii udělovat osvobození na dobu pěti let a uděluje toto osvobození na dobu deseti let. Ani spolupracující vývozce ani indická vláda však ve svých odpovědích nepředložili zveřejněné oznámení o takové změně strategie.e) Závěr k režimu ODE(73) Tento režim je subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Madhjapradéš, protože tato pobídka snižuje příjmy státu, které by jinak byly splatné. Kromě toho poskytuje výhody společnosti příjemce.(74) Přestože politika podpory průmyslu z roku 2004 i oznámení vlády státu Madhjapradéš ze dne 29. září 2004 uvádí, že osvobození se udílí na dobu pěti let, dotčený vyvážející výrobce získal osvobození na dobu deseti let. Ukázalo se tudíž, že tato pobídka nebyla udělena v souladu s kritérii a podmínkami jasně stanovenými zákonem, nařízením nebo jiným úředním dokumentem.f) Výpočet výše subvence(75) Výhody pro vyvážejícího výrobce byly vypočteny na základě výše daně z elektřiny obvykle splatné během období přezkumného šetření, která však nebyla v rámci tohoto režimu zaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej během období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť se vztahuje na veškerý prodej, domácí i vývozní, a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.(76) Takto bylo stanoveno rozpětí subvence ve výši 0,7 % pro jednu společnost, která získala výhody podle ODE.III. Výše napadnutelných subvencí(77) Je třeba připomenout, že v nařízení Rady (ES) č. 1628/2004 byla zjištěna výše napadnutelných subvencí vyjádřená valoricky v hodnotě 15,7 %, pokud jde o prvně jmenovaného, a 7 % u druhého vyvážejícího výrobce spolupracujícího na tomto částečném prozatímním přezkumu.(78) V průběhu tohoto částečného prozatímního přezkumu byly zjištěny výše napadnutelných subvencí vyjádřené valoricky uvedené v tabulce:Společnost | Režim předběžného povolení | DEPB | EPCG | ODE | Celkem |Graphite India Ltd. | nula | 6,2 % | 0,1 % | nula | 6,3 % |HEG Ltd. | 0,3 % | 5,7 % | 0,5 % | 0,7 % | 7,2 % |IV. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ(79) V souladu s ustanoveními článku 19 základního antisubvenčního nařízení a na základě tohoto částečného prozatímního přezkumu uvedeného v odstavci 3 oznámení o zahájení přezkumu se stanoví, že se výše subvencování, pokud jde o spolupracující výrobce, změnila, a proto je třeba odpovídajícím způsobem změnit výši vyrovnávacího cla uloženého nařízením Rady (ES) č. 1628/2004.(80) Vyrovnávací clo, které bylo předmětem přezkumu, bylo výsledkem paralelního antisubvenčního a antidumpingového šetření (dále jen „původní


text: šetření“). Podle čl. 24 odst. 1 základního nařízení a čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, bylo antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1629/2004 upraveno tak, aby výše subvencí a dumpingová rozpětí vycházely ze stejné situace.(81) V rámci tohoto přezkumu bylo prošetřeno a zjištěno, že režimy subvencí jsou s výjimkou ODE napadnutelné a tvoří vývozní subvence podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.(82) Je proto vhodné, aby bylo antidumpingové clo znovu upraveno, a odráželo tak nové úrovně subvencování zjištěné tímto přezkumem, pokud jde o vývozní subvence. V souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení by dále výše vyrovnávacího cla neměla přesáhnout rozpětí pro odstranění újmy zjištěné během původního šetření. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla vysoká (100 %), bylo zbytkové subvenční rozpětí, stejně jako v původním šetření, stanoveno na úrovni společnosti s nejvyšším individuálním rozpětí.(83) Proto by měly být výše vyrovnávacího a antidumpingového cla upraveny takto:Společnost | Subvenční rozpětí | Dumpingové rozpětí | Rozpětí pro odstranění újmy | Vyrovnávací clo | Antidumpingové clo |Graphite India Ltd. | 6,3 % | 31,1 % | 15,7 % | 6,3 % | 9,4 % |HEG Ltd. | 7,2 % | 24,4 % | 7,0 % | 7,0 % | 0 % |Všechny ostatní | 7,2 % | 31,1 % | 15,7 % | 7,2 % | 8,5 % |(84) Jeden spolupracující vývozce uvedl, že vzhledem k tomu, že se stávající částečný prozatímní přezkum věnoval pouze úrovni subvencování, nemělo by se měnit antidumpingové clo.(85) V tomto ohledu je třeba připomenout, že v oznámení o zahájení tohoto přezkumu se uvádělo, že „pokud nastane změna ve vyrovnávacím opatření pro společnosti, kterých se týkají jak antidumpingová, tak vyrovnávací opatření, může být antidumpingové opatření přizpůsobeno obdobně“. Změna antidumpingového cla není výsledkem nových zjištění ohledně úrovně dumpingu, ale automatický důsledek skutečnosti, že původní dumpingová rozpětí byla upravena tak, aby odrážela zjištěnou úroveň vývozních subvencí, a že tato úroveň byla nyní přezkoumána.(86) Individuální vyrovnávací celní sazby uvedené v tomto nařízení odrážejí situaci zjištěnou během částečného prozatímního přezkumu. Vztahují se proto výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného kteroukoli jinou společností, která nebyla konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s uvedenými společnostmi ve spojení, nemůže podléhat těmto sazbám a vztahují se na něj celní sazby platné pro „všechny ostatní společnosti“.(87) Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních vyrovnávacích celních sazeb (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být bezodkladně adresována Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod[5], se všemi příslušnými informacemi, obzvláště o jakékoli změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím a vývozním prodejem např. v souvislosti se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby a po konzultaci s poradním výborem má Komise pravomoc odpovídajícím způsobem změnit nařízení aktualizací seznamu společností využívajících individuálních celních sazeb,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 1 nařízení (ES) č. 1628/2004 se odstavec


text: 2 nahrazuje tímto:„Sazba konečného vyrovnávacího cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením na výrobky vyrobené společnostmi uvedenými níže, je tato:Společnost | Konečné clo | Doplňkový kód TARIC |Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata - 700016, Západní Bengálsko | 6,3 % | A530 |Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector1, Noida - 201301, Uttarpradéš | 7,0 % | A531 |Všechny ostatní | 7,2 % | A999 |“Článek 2V článku 1 nařízení (ES) č. 1629/2004 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením na výrobky vyrobené společnostmi uvedenými níže, je tato:Společnost | Konečné clo | Doplňkový kód TARIC |Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata - 700016, Západní Bengálsko | 9,4 % | A530 |Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector1, Noida - 201301, Uttarpradéš | 0 % | A531 |Všechny ostatní | 8,5 % | A999 |“Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda / předsedkyně [...] [1] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1.[2] Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 4.[3] Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 10.[4] Úř. věst. C 230, 2.10.2007, s. 9.[5] European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgie.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 24.4.2020
 COM(2020) 159 final
 2020/0064(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství, pokud jde o některé správní a personální záležitosti a stanovení finančních pravidel pro Dopravní společenství
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.PŘEDMĚT NÁVRHU
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v regionálním řídícím výboru zřízeném podle Smlouvy o založení Dopravního společenství v souvislosti s plánovaným přijetím rozhodnutí regionálního řídícího výboru ohledně služebních cest, náhrady výdajů a finančních pravidel a postupů platných pro Dopravní společenství.
 2.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 2.1Smlouva o založení Dopravního společenství
 Evropská unie je stranou Smlouvy o založení Dopravního společenství, která se uplatňuje prozatímně od roku 2017 a která vstoupila v platnost dne 1. května 2019
 1
 .
 2.2Regionální řídící výbor
 Regionální řídící výbor je zřízen článkem 24 Smlouvy o založení Dopravního společenství a odpovídá za její správu a za zajištění jejího řádného provádění. Za tímto účelem vydává doporučení a přijímá rozhodnutí v případech stanovených v této smlouvě. Regionální řídící výbor zejména:
 a) připravuje práci Rady ministrů;
 b) rozhoduje o zřízení technických výborů;
 c) vydává doporučení a přijímá rozhodnutí v souladu se Smlouvou o založení Dopravního společenství;
 d) s ohledem na nově přijaté akty EU přijímá příslušná opatření, zejména prostřednictvím revize přílohy I Smlouvy o založení Dopravního společenství;
 e) po konzultaci s Radou ministrů jmenuje ředitele stálého sekretariátu;
 f) může jmenovat jednoho či více zástupců ředitele stálého sekretariátu;
 g) stanoví pravidla stálého sekretariátu;
 h) může rozhodnutím nově stanovit výši příspěvků do rozpočtu;
 i) přijímá roční rozpočet Dopravního společenství;
 j) přijímá rozhodnutí, ve kterém je stanoven postup plnění rozpočtu, předkládání a revize účtů a inspekce;
 k) přijímá rozhodnutí ohledně sporů předložených smluvními stranami;
 l) přijímá obecné zásady v oblasti přístupu k dokumentům, pokud jde o dokumenty v držení subjektů zřízených Smlouvou o založení Dopravního společenství nebo na jejím základě;
 m) přijímá výroční zprávy, které předává Radě ministrů, o provádění globální sítě,
 n) pokud jde o některé akty Unie, stanoví lhůty a způsoby jejich provedení jihovýchodoevropskými smluvními stranami.
 2.3Zamýšlené akty regionálního řídícího výboru
 Regionální řídící výbor přijme rozhodnutí o pravidlech pro služební cesty zaměstnanců Dopravního společenství, o pravidlech náhrady výdajů externích odborníků pozvaných na zasedání Dopravního společenství a o postupu plnění rozpočtu Dopravního společenství a předkládání a revize účtů.
 Zamýšlená rozhodnutí se stávají pro smluvní strany právně závaznými podle čl. 25 odst. 1 Smlouvy o založení Dopravního společenství.
 Rozpočet a finanční pravidla
 Dokud není jmenován ředitel stálého sekretariátu Dopravního společenství, spravuje rozpočet přímo Evropská komise na základě pověření regionálního řídícího výboru
 2
 a v souladu s finančními pravidly pro souhrnný rozpočet Unie.
 Přijetí vnitřních finančních pravidel umožní řediteli stálého sekretariátu, jakmile bude jmenován, plnit rozpočet Dopravního společenství v souladu s článkem 36 Smlouvy o založení Dopravního společenství.
 3.POSTOJ, KTERÝ MÁ BÝT ZAUJAT JMÉNEM UNIE
 Přijetí těchto rozhodnutí regionálním řídícím výborem je nezbytné pro provádění Smlouvy o založení Dopravního společenství a pro plnou finanční samostatnost stálého sekretariátu. Vzhledem k tomu, že Unie je stranou Smlouvy o založení Dopravního společenství, je nezbytné


text:
stanovit postoj Unie.
 4.PRÁVNÍ ZÁKLAD
 4.1Procesněprávní základ
 4.1.1 Zásady
 Podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) mají být rozhodnutími Rady stanoveny „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou... rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 3
 .
 4.1.2 Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Regionální řídící výbor je orgán zřízený dohodou, konkrétně Smlouvou o založení Dopravního společenství.
 Akty, které má regionální řídící výbor přijmout, představují akty s právními účinky. V souladu s článkem 30 Smlouvy o založení Dopravního společenství je regionální řídící výbor oprávněn stanovit pravidla stálého sekretariátu, zejména pokud jde o pracovní podmínky zaměstnanců sekretariátu. Podle článku 35 Smlouvy o založení Dopravního společenství je regionální řídící výbor zmocněn přijímat rozhodnutí, kterými se stanoví postup plnění rozpočtu, předkládání a revize účtů a inspekce. Tato pravidla vzhledem ke své povaze a jakožto součást mezinárodního práva, jímž se regionální řídící výbor řídí, obsahují prvky, které ovlivňují právní postavení stran Smlouvy o založení Dopravního společenství, a tudíž i Unie. V důsledku toho musí být považována za pravidla s právními účinky.
 Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec Smlouvy o založení Dopravního společenství.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2Hmotněprávní základ
 4.2.1Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat. Má-li plánovaný akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Zamýšlené akty jsou nezbytné pro řádné fungování Smlouvy o založení Dopravního společenství. Smlouva o založení Dopravního společenství sleduje cíle a má složky v oblasti silniční, železniční a vnitrozemské vodní dopravy, což jsou druhy dopravy, na něž se vztahuje článek 91 SFEU, jakož i v oblasti námořní dopravy, na niž se vztahuje čl. 100 odst. 2 SFEU. Vzhledem ke svému horizontálnímu charakteru se plánované akty vztahují na všechny tyto prvky.
 Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí proto tvoří následující ustanovení: článek 91 a čl. 100 odst. 2 SFEU.
 4.3Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 91 a čl. 100 odst. 2 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5. ZVEŘEJNĚNÍ ZAMÝŠLENÉHO AKTU
 V souladu s čl. 25 odst. 2 Smlouvy o založení Dopravního společenství se rozhodnutí regionálního řídícího výboru zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.
 2020/0064 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství,


text:
pokud jde o některé správní a personální záležitosti a stanovení finančních pravidel pro Dopravní společenství
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 a čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Unie podepsala Smlouvu o založení Dopravního společenství v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2017/1937
 4
 . Smlouva byla schválena jménem Evropské unie dne 4. března 2019
 5
 a v platnost vstoupila dne 1. května 2019.
 (2)Podle článku 30 a článku 35 Smlouvy o založení Dopravního společenství může regionální řídící výbor přijmout pravidla týkající se pracovních podmínek zaměstnanců stálého sekretariátu Dopravního společenství a plnění rozpočtu a předkládání a revize účtů.
 (3)Regionální řídící výbor Dopravního společenství (dále jen „řídící výbor“) přijme rozhodnutí o pravidlech pro služební cesty zaměstnanců Dopravního společenství, o pravidlech náhrady výdajů externích odborníků pozvaných na zasedání Dopravního společenství a o postupu plnění rozpočtu Dopravního společenství a předkládání a revize účtů.
 (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v řídícím výboru, jelikož tato rozhodnutí jsou nezbytná pro fungování stálého sekretariátu Dopravního společenství a budou mít právní účinky vůči Unii,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být zaujat jménem Unie v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství, podpoří přijetí rozhodnutí o pravidlech pro služební cesty zaměstnanců Dopravního společenství, o pravidlech náhrady výdajů externích odborníků pozvaných na zasedání Dopravního společenství a o postupu plnění rozpočtu Dopravního společenství a o předkládání a revize účtů. Vychází z návrhů rozhodnutí řídícího výboru připojených k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/392 ze dne 4. března 2019 o uzavření Smlouvy o založení Dopravního společenství jménem Evropské unie.
 (2)
 Rozhodnutí regionálního řídicího výboru Dopravního společenství 2019/1.
 (3)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014 ve věci Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (4)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2017/1937 ze dne 11. července 2017 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Smlouvy o založení Dopravního společenství (Úř. věst. L 278, 27.10.2017, s. 1).
 (5)
 ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/392 ze dne 4. března 2019 o uzavření Smlouvy o založení Dopravního společenství jménem Evropské unie.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 24.4.2020
 COM(2020) 159 final
 PŘÍLOHY
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství, pokud jde o některé správní a personální záležitosti a stanovení finančních pravidel pro Dopravní společenství
 PŘÍLOHA I
 NÁVRH
 ROZHODNUTÍ
 REGIONÁLNÍHO ŘÍDÍCÍHO VÝBORU DOPRAVNÍHO SPOLEČENSTVÍ 2020/
 ze dne...
 o přijetí pravidel pro služební cesty zaměstnanců Dopravního společenství
 REGIONÁLNÍ ŘÍDÍCÍ VÝBOR DOPRAVNÍHO SPOLEČENSTVÍ,
 s ohledem na Smlouvu o založení Dopravního společenství, a zejména na čl. 24 odst. 1 a článek 30 této smlouvy,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Přijímají se pravidla Dopravního společenství pro služební cesty.
 Za regionální řídící výbor
 předseda/předsedkyně
 Pravidla Dopravního společenství pro služební cesty
 1.Oblast působnosti
 1.1.Pravidla pro služební cesty se vztahují na všechny služební cesty z místa výkonu služebních