text:
dodávek, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 2, určení jediné největší plynárenské infrastruktury společného zájmu v případě, že je uplatněn čl. 4 odst. 3, nezbytné objemy plynu u každé kategorie chráněných zákazníků a pro každý scénář, které jsou uvedeny v čl. 5 odst. 1, a zvýšený standard pro dodávky podle čl. 5 odst. 2 včetně zdůvodnění souladu s podmínkami vymezenými v čl. 5 odst. 2 a popisu mechanismu pro dočasné snížení zvýšeného standardu pro dodávky nebo dodatečných povinností podle článku 12;
 d)povinnosti uložené plynárenským podnikům a dalším dotčeným subjektům, které pravděpodobně budou mít dopad na bezpečnost dodávek plynu, např. povinnosti týkající se bezpečného provozu plynárenské soustavy;
 e)ostatní preventivní opatření, která mají odstranit rizika určená v posouzení rizik, jako například opatření týkající se nutnosti lépe propojit sousedící členské státy a, je-li to vhodné, možnosti diverzifikovat trasy přepravy plynu a zdroje dodávek, k řešení zjištěných rizik s cílem v nejvyšší možné míře zachovat dodávky plynu všem odběratelům;
 f)informace o hospodářském dopadu, účinnosti a účelnosti opatření obsažených v plánu včetně povinností uvedených v písmeni k);
 g)popis účinků opatření obsažených v plánu na fungování vnitřního trhu s energií, jakož i trhů vnitrostátních, včetně povinností uvedených v písmeni k);
 h)popis dopadu opatření na životní prostředí a na spotřebitele;
 i)mechanismy, které se použijí ke spolupráci s jinými členskými státy, včetně mechanismů pro přípravu a provádění plánů preventivních opatření a plánů pro stav nouze;
 j)informace o stávajících a budoucích propojeních, včetně propojení, která umožňují přístup do plynárenské soustavy Unie, o přeshraničních tocích plynu, o přeshraničním přístupu ke skladovacím zařízením a zařízením pro LNG a o obousměrné kapacitě, zejména v případě stavu nouze;
 k)informace o veškerých příslušných povinnostech veřejné služby, které se týkají zabezpečení dodávek plynu.
 2.Plán preventivních opatření a zejména opatření ke splnění standardu pro infrastrukturu stanoveného v článku 4 musí zohledňovat desetiletý plán rozvoje sítě pro celou Unii vypracovaný sítí ENTSO pro zemní plyn podle čl. 8 odst. 10 nařízení (ES) č. 715/2009.
 3.Plán preventivních opatření vychází v první řadě z tržních opatření a neklade nepřiměřenou zátěž na plynárenské podniky nebo nemá nepříznivý dopad na fungování vnitřního trhu s plynem.
 4.Členské státy provádějí posouzení dopadů všech netržních preventivních opatření, která mají být přijata po vstupu tohoto nařízení v platnost, včetně opatření k zaručení standardu pro dodávky uvedeného v čl. 5 odst. 1 a opatření pro zvýšený standard pro dodávky uvedený v čl. 5 odst. 2. Takové posouzení dopadů pokrývá alespoň tyto prvky:
 a)dopad navržených opatření na rozvoj vnitrostátního trhu s plynem a na hospodářskou soutěž na vnitrostátní úrovni;
 b)dopad navržených opatření na vnitřní trh s plynem;
 c)potenciální dopad na bezpečnost dodávek plynu v sousedních členských státech, zejména u opatření, která by mohla snížit likviditu regionálních trhů nebo omezit toky do sousedních členských států;
 d)náklady a přínosy spojené s opatřeními, posouzené podle alternativních tržních opatření;
 e)posouzení nezbytnosti a přiměřenosti opatření ve srovnání s možnými tržními opatřeními;
 f)otevřenost opatření, aby se všem účastníkům trhu zaručily rovné možnosti;
 g)strategii postupného ukončení, očekávanou dobu trvání plánovaného opatření a vhodný časový plán pro přezkum.
 Analýzu uvedenou v písmenech a) a


text:
b) provádějí národní regulační orgány.
 5.Příslušný orgán posouzení dopadů a přijatá opatření zveřejní a oznámí Komisi. Do čtyř měsíců od oznámení přijme Komise rozhodnutí a může od členských států požadovat, aby přijatá opatření změnily. Tato lhůta začíná běžet dnem následujícím po obdržení úplných informací. Tuto lhůtu lze rovněž se souhlasem Komise a daného členského státu prodloužit.
 Komise může přijmout rozhodnutí, jímž bude požadovat změnu či stažení opatření, pokud opatření:
 a)pravděpodobně naruší vnitřní trh Unie;
 b)pravděpodobně naruší rozvoj vnitřního trhu s plynem;
 c)není nezbytné a přiměřené pro zaručení bezpečnosti dodávek; nebo
 d)pravděpodobně ohrozí bezpečnost dodávek v jiných členských státech.
 Přijaté opatření vstoupí v platnost teprve poté, co bylo schváleno Komisí nebo změněno v souladu s rozhodnutím Komise.
 6.Plán preventivních opatření se po 1. březnu 2019 aktualizuje každé čtyři roky, pokud okolnosti nevyžadují častější aktualizaci nebo pokud o aktualizaci nepožádá Komise. Aktualizovaný plán odráží aktualizované posouzení rizik a výsledky zkoušek provedených v souladu s čl. 9 odst. 2. Na aktualizovaný plán se použije čl. 7 odst. 3 až 7.
 Článek 9
 Obsah plánu pro stav nouze
 1.Plán pro stav nouze:
 a)vychází z krizových úrovní vymezených v čl. 10 odst. 1;
 b)vymezuje úlohu a povinnosti plynárenských podniků a průmyslových odběratelů plynu, včetně dotčených výrobců elektřiny, s přihlédnutím k tomu, do jaké míry jsou ovlivněny případným narušením dodávek plynu, a jejich interakci s příslušnými orgány a případně i s národními regulačními orgány na každé z krizových úrovní definovaných v čl. 10 odst. 1;
 c)vymezuje úlohu a povinnosti příslušných orgánů a dalších subjektů, které byly pověřeny úkoly podle čl. 3 odst. 2, na každé z krizových úrovní vymezených v čl. 10 odst. 1;
 d)zajišťuje, aby měly plynárenské podniky a průmysloví odběratelé, včetně důležitých výrobců elektřiny, na každé z krizových úrovní dostatečnou možnost reagovat;
 e)stanoví, pokud je to vhodné, opatření a kroky, které je třeba učinit s cílem zmírnit možný dopad narušení dodávek plynu na dálkové vytápění a na dodávky elektřiny vyráběné z plynu;
 f)stanoví podrobné postupy a opatření, kterými je nutno se řídit na každé krizové úrovni, včetně odpovídajících systémů týkajících se informačních toků;
 g)určí krizového manažera nebo tým a vymezí jeho úlohu;
 h)stanoví podíl tržních opatření na řešení situace na úrovni výstrahy a zmírňování situace ve stavu nouze;
 i)stanoví podíl netržních opatření, která se plánují nebo mají být provedena ve stavu nouze, a posoudí, v jaké míře je použití těchto netržních opatření k řešení krize zapotřebí. Posoudí se účinky těchto netržních opatření a vymezí postupy pro jejich provádění. Netržní opatření se použijí pouze tehdy, pokud samotné tržní mechanismy již nemohou zajistit dodávky plynu především chráněným zákazníkům, nebo se použijí pro účely článku 12;
 j)obsahuje popis použitých mechanismů spolupráce s ostatními členskými státy na všech krizových úrovních;
 k)upřesňuje oznamovací povinnosti, které jsou plynárenským podnikům uloženy na úrovni výstrahy a ve stavu nouze;
 l)popisuje zavedená technická a právní opatření, která mají zabránit tomu, aby nechránění zákazníci, kteří jsou připojeni k distribuční či přepravní soustavě, neoprávněně odebírali plyn;
 m)popisuje technická a finanční ujednání, která byla zavedena za účelem splnění povinností ohledně solidarity stanovených v článku 12;
 n)stanoví

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
seznam předem vymezených opatření pro poskytnutí plynu v případě stavu nouze, včetně obchodních dohod mezi stranami zapojenými do těchto opatření, a případně mechanismů kompenzace pro plynárenské podniky, s řádným ohledem na důvěrnost citlivých údajů. Tato opatření mohou zahrnovat přeshraniční dohody mezi členskými státy nebo plynárenskými podniky.
 2.Opatření, akce a postupy v plánu pro stav nouze se ve čtyřletém období mezi aktualizacemi podle odstavce 3 alespoň dvakrát podrobí zkoušce. Aby bylo možné podrobit plán pro stav nouze zkoušce, provedou členské státy simulaci scénáře s vysokým a středním dopadem a reakcí v reálném čase podle svých plánů pro stav nouze. Výsledky zkoušek prezentují příslušné orgány v rámci Koordinační skupiny pro otázky plynu.
 3.Plán pro stav nouze se po 1. březnu 2019 aktualizuje každé čtyři roky, pokud okolnosti nevyžadují častější aktualizaci nebo pokud o aktualizaci nepožádá Komise. Aktualizovaný plán odráží aktualizované posouzení rizik a závěry zkoušek provedených podle odstavce 2. Na aktualizovaný plán se použije čl. 7 odst. 3 až 7.
 4.Plán pro stav nouze zaručuje, že je v rozsahu, v němž je to technicky možné a bezpečné, v případě nouze zachován přeshraniční přístup k infrastruktuře v souladu s nařízením (ES) č. 715/2009, a nezavádí žádná opatření, která by nepatřičně omezovala přeshraniční průtok plynu.
 Článek 10
 Vyhlášení krize
 1.Třemi krizovými úrovněmi jsou:
 a)úroveň včasného varování (včasné varování): pokud existují konkrétní, závažné a spolehlivé informace, že může dojít k situaci, která pravděpodobně povede k podstatnému zhoršení situace v oblasti dodávek plynu a k vyhlášení úrovně výstrahy či stavu nouze; úroveň včasného varování může být spuštěna mechanismem včasného varování;
 b)úroveň výstrahy (výstraha): pokud dojde k narušení dodávek nebo vznikne výjimečně vysoká poptávka po plynu, která vede k podstatnému zhoršení situace v oblasti dodávek plynu, ale trh je stále schopen se vypořádat s tímto narušením dodávek nebo zvýšenou poptávkou, aniž by bylo potřeba přijmout netržní opatření;
 c)úroveň stavu nouze (stav nouze): v případě výjimečně vysoké poptávky po plynu, závažného narušení jeho dodávek nebo jiného podstatného zhoršení situace v oblasti dodávek plynu a v případě, že byla uplatněna veškerá vhodná tržní opatření, avšak dodávky plynu nepostačují k tomu, aby pokryly zbývající poptávku po plynu, takže je nutné dodatečně přistoupit k netržním opatřením přijatým zejména s cílem zajistit dodávky plynu chráněným zákazníkům podle článku 5.
 2.Pokud příslušný orgán vyhlásí kteroukoli z krizových úrovní uvedených v odstavci 1, okamžitě o tom uvědomí Komisi a poskytne jí veškeré nezbytné informace, zejména informace o opatřeních, která hodlá přijmout. V případě stavu nouze, který může vést k žádosti o pomoc od Unie a jejích členských států, to příslušný orgán dotyčného členského státu neprodleně oznámí středisku Komise pro koordinaci odezvy na mimořádné události.
 3.Pokud příslušný orgán vyhlásí stav nouze, přijme předem vymezená opatření, která jsou stanovena v jeho plánu pro stav nouze, a neprodleně informuje Komisi a příslušné orgány v regionu, a to zejména o opatřeních, která hodlá provést. V řádně odůvodněných mimořádných případech však může příslušný orgán přijímat opatření, která se od plánu pro stav nouze odchylují. Příslušný orgán okamžitě informuje Komisi a příslušné orgány v regionu o veškerých takových opatřeních a


text:
odůvodní je.
 4.Členské státy a zejména příslušné orgány zajistí, aby:
 a)nebyla zavedena žádná opatření, která by mohla kdykoli nepřiměřeně omezovat tok plynu na vnitřním trhu;
 b)nebyla zavedena žádná opatření, která by mohla závažným způsobem ohrozit situaci v oblasti dodávek plynu v jiném členském státě; a
 c)byl v souladu s nařízením (ES) č. 715/2009 zachován přeshraniční přístup k infrastruktuře, pokud je to technicky možné a bezpečné, v souladu s plánem pro stav nouze.
 5.Komise co nejdříve, ale v každém případě do pěti pracovních dnů poté, co od příslušného orgánu obdržela informace uvedené v odstavci 2, ověří, zda je vyhlášení stavu nouze odůvodněné podle odst. 1 písm. c) a zda přijatá opatření co nejpřesněji kopírují opatření uvedená v plánu pro stav nouze, nekladou na plynárenské podniky nepřiměřenou zátěž a jsou v souladu s odstavcem 4. Komise může na žádost příslušného orgánu, plynárenských podniků nebo z vlastního podnětu požádat příslušný orgán, aby změnil opatření, která jsou v rozporu s podmínkami stanovenými v první větě tohoto odstavce. Komise může rovněž příslušný orgán požádat, aby odvolal vyhlášení stavu nouze, pokud podle ní není toto vyhlášení podle odst. 1 písm. c) oprávněné nebo již přestalo být oprávněné.
 Příslušný orgán změní svá opatření do tří dnů od obdržení žádosti Komise a oznámí to Komisi, nebo Komisi uvede důvody, proč s žádostí nesouhlasí. V tomto případě může Komise do tří dnů svou žádost změnit nebo ji vzít zpět nebo svolat schůzku s dotčeným příslušným orgánem nebo případně příslušnými orgány, a pokud to považuje za nutné, i s Koordinační skupinou pro otázky plynu, aby s nimi záležitost projednala. Komise svou žádost o jakoukoli změnu opatření podrobně odůvodní. Příslušný orgán ke stanovisku Komise náležitě přihlédne. Pokud se konečné rozhodnutí příslušného orgánu liší od stanoviska Komise, příslušný orgán své rozhodnutí odůvodní.
 Článek 11
 Reakce na stav nouze na úrovni Unie a na regionální úrovni
 1.Komise může na žádost příslušného orgánu, který vyhlásil stav nouze, a na základě ověření podle čl. 10 odst. 5 vyhlásit stav nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie. Na žádost nejméně dvou příslušných orgánů, které vyhlásily stav nouze, a na základě ověření podle čl. 10 odst. 5, a pokud důvody pro tento stav nouze spolu souvisejí, Komise podle potřeby vyhlásí stav nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie. Ve všech případech zjistí Komise za použití nejvhodnějších prostředků komunikace pro danou situaci názory ostatních příslušných orgánů a náležitě zohlední všechny relevantní informace, které od nich získá. Když Komise usoudí, že důvody pro stav nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie vyhlášení stavu nouze již neopodstatňují, vyhlásí konec stavu nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie. Ve všech případech Komise uvede důvody svého rozhodnutí a uvědomí o něm Radu.
 2.Jakmile Komise vyhlásí stav nouze na regionální úrovni nebo úrovni Unie, svolá Koordinační skupinu pro otázky plynu. Během takového stavu nouze může Komise na žádost nejméně tří členských států omezit účast v Koordinační skupině pro otázky plynu na celé schůzce nebo její části na zástupce členských států a příslušné orgány.
 3.V případě stavu nouze na regionální


text:
úrovni nebo na úrovni Unie koordinuje Komise opatření příslušných orgánů a plně zohlední podstatné informace Koordinační skupiny pro otázky plynu a výsledky konzultací s ní. Komise zejména
 a)zajistí výměnu informací;
 b)zajistí konzistentnost a účinnost opatření na úrovni členského státu a regionu ve vztahu k Unii;
 c)koordinuje opatření vůči třetím zemím.
 4.Komise může svolat skupinu pro řešení krize složenou z krizových manažerů uvedených v čl. 9 odst. 1 písm. g) z těch členských států, jichž se stav nouze týká. Komise může po dohodě s krizovými manažery přizvat k účasti další zúčastněné subjekty. Komise zajistí, aby Koordinační skupina pro otázky plynu byla o činnosti skupiny pro řešení krize pravidelně informována.
 5.Členské státy a zejména příslušné orgány zajistí, aby:
 a)nebyla zavedena žádná opatření, která by mohla kdykoli nepřiměřeně omezovat tok plynu na vnitřním trhu, zejména tok plynu na postižené trhy;
 b)nebyla zavedena žádná opatření, která by mohla závažným způsobem ohrozit situaci v oblasti dodávek plynu v jiném členském státě; a
 c)byl v souladu s nařízením (ES) č. 715/2009 zachován přeshraniční přístup k infrastruktuře, pokud je to technicky možné a bezpečné, v souladu s plánem pro stav nouze.
 6.Pokud Komise na žádost příslušného orgánu nebo plynárenského podniku nebo z vlastního podnětu shledá, že v rámci stavu nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie je opatření učiněné členským státem nebo příslušným orgánem nebo chování plynárenského podniku v rozporu s odstavcem 5, požádá daný členský stát nebo příslušný orgán, aby své opatření změnil nebo aby učinil opatření, která zajistí soulad s odstavcem 5, a svou žádost odůvodní. Náležitá pozornost musí být věnována nutnosti zajistit nepřetržitý bezpečný provoz plynárenské soustavy.
 Členský stát nebo příslušný orgán změní své opatření do tří dnů od obdržení žádosti Komise a oznámí to Komisi, nebo Komisi uvede důvody, proč s žádostí nesouhlasí. V tom případě může Komise svou žádost do tří dnů změnit nebo vzít zpět nebo svolat schůzku s členským státem nebo příslušným orgánem, a pokud to považuje za nutné, i s Koordinační skupinou pro otázky plynu, aby s nimi záležitost projednala. Komise svou žádost o jakoukoli změnu opatření podrobně odůvodní. Členský stát nebo příslušný orgán ke stanovisku Komise náležitě přihlédnou. Pokud se konečné rozhodnutí příslušného orgánu nebo členského státu liší od stanoviska Komise, příslušný orgán nebo členský stát své rozhodnutí odůvodní.
 7.Komise po konzultaci s Koordinační skupinou pro otázky plynu vytvoří stálý rezervní seznam pro monitorovací pracovní skupinu složenou z odborníků z odvětví a zástupců Komise. V případě potřeby může tato monitorovací pracovní skupina zahájit činnost mimo Unii a ve spolupráci s dodavatelskými a tranzitními třetími zeměmi sledovat toky plynu do Unie a podávat o nich zprávy.
 8.Příslušný orgán poskytne středisku Komise pro koordinaci odezvy na mimořádné události (ERCC) informace o případné potřebě pomoci. Středisko ERCC posoudí celkovou situaci a poskytne poradenství ohledně pomoci, která by měla být poskytnuta nejvíce postiženým členským státům a případně i třetím zemím.
 Článek 12
 Solidarita
 1.Pokud členský stát v souladu s čl. 10 odst. 1 vyhlásil krizovou úroveň stavu nouze, zvýšený standard pro dodávky nebo dodatečné povinnosti uložené plynárenským podnikům v jiných členských


text:
státech podle čl. 5 odst. 2 se dočasně sníží na úroveň stanovenou v čl. 5 odst. 1.
 2.Dokud nejsou v členském státě, který vyhlásil stav nouze, navzdory uplatnění opatření podle odstavce 1 zajištěny dodávky domácnostem, klíčovým sociálním službám a zařízením dálkového vytápění, dodávky plynu jiným zákazníkům než domácnostem, klíčovým sociálním službám a zařízením dálkového vytápění v kterémkoli jiném členském státě, který je přímo připojen na členský stát, jenž vyhlásil stav nouze, nebudou nadále prováděny natolik, aby mohl být plyn dodáván domácnostem, klíčovým sociálním službám a zařízením dálkového vytápění v členských státech, které vyhlásily stav nouze.
 První pododstavec se vztahuje na klíčové sociální služby a zařízení dálkového vytápění v rozsahu, v němž v příslušném členském státě spadají do definice chráněných zákazníků.
 3.Příslušné orgány přijmou nezbytná opatření, aby bylo možné plyn, jenž není za situace popsané v odstavci 2 dodán jiným zákazníkům než domácnostem, klíčovým sociálním službám a zařízením dálkového vytápění na jejich území, dodat členskému státu ve stavu nouze, který je popsán v tomtéž odstavci, za účelem dodávky domácnostem, klíčovým sociálním službám a zařízením dálkového vytápění v tomto členském státě.
 4.Členské státy, které jsou navzájem přímo propojeny, se dohodnou na technických, právních a finančních ujednáních pro provedení odstavce 3 a tato ujednání popíší v plánech pro stav nouze pro své příslušné regiony. Tato ujednání mohou mimo jiné zahrnovat ceny plynu, které se mají použít, použití propojovacích vedení včetně obousměrné kapacity, objemů plynu a úhrady nákladů na vyrovnání. Při plnění povinností stanovených v odstavci 3 se upřednostní tržní opatření, jako dražby. Pokud se změní technická, právní a finanční ujednání nutná k uplatnění odstavce 3, příslušný plán pro stav nouze se změní odpovídajícím způsobem.
 5.Odstavec 2 se použije od 1. března 2019.
 6.
 Pokud se členské státy na nezbytných technických, právních a finančních ujednáních nedohodnou, může Komise navrhnout rámec pro takováto opatření prostřednictvím stanoviska a rozhodnutí k plánům.
 Článek 13
 Výměna informací
 1.Během stavu nouze zpřístupní dotyčné plynárenské podniky příslušnému orgánu denně zejména tyto informace:
 a)denní poptávku po plynu a prognózy nabídky na další tři dny;
 b)tok plynu za den ve všech hraničních vstupních a výstupních bodech, jakož i ve všech místech připojení výrobního zařízení, zásobníku či terminálu LNG k síti, vyjádřený v milionech krychlových metrů za den (mcm/d);
 c)období, vyjádřené počtem dnů, po které se předpokládá, že lze zajistit dodávky plynu chráněným zákazníkům.
 2.Komise je v případě stavu nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie oprávněna požádat příslušný orgán, aby jí neprodleně poskytl přinejmenším:
 a)informace stanovené v odstavci 1;
 b)informace o plánovaných opatřeních, která se mají uskutečnit, a opatřeních, která již provedl příslušný orgán s cílem zmírnit stav nouze, jakož i informace o jejich účinnosti;
 c)podané žádosti o dodatečná opatření, která mají uskutečnit další příslušné orgány;
 d)opatření provedená na žádost jiných příslušných orgánů.
 3.Po skončení stavu nouze příslušný orgán co nejdříve – a nejpozději šest týdnů po odvolání stavu nouze – poskytne Komisi podrobné posouzení stavu nouze a účinnosti provedených opatření, včetně posouzení hospodářského dopadu stavu nouze, dopadu na odvětví elektroenergetiky a pomoci poskytnuté Unii a jejím členským státům nebo obdržené


text:
od Unie a jejích členských států. Toto posouzení se zpřístupní Koordinační skupině pro otázky plynu a zohlední se v aktualizacích plánů preventivních opatření a plánů pro stav nouze.
 Komise provede analýzu hodnocení dodaných příslušnými orgány a její výsledky předloží v souhrnné podobě členským státům, Evropskému parlamentu a Koordinační skupině pro otázky plynu.
 4.Za řádně odůvodněných okolností může příslušný orgán bez ohledu na to, zda byl vyhlášen stav nouze, požadovat od plynárenských podniků, aby mu poskytly informace uvedené v odstavci 1 nebo dodatečné informace nezbytné k tomu, aby bylo možné posoudit celkovou situaci v oblasti dodávek plynu v daném členském státě nebo v jiných členských státech, a to včetně informací smluvních. Komise může příslušné orgány požádat, aby jí poskytly informace od plynárenských podniků.
 5.Pokud se Komise domnívá, že dodávky plynu v regionu nebo Unii jako celku jsou nebo pravděpodobně budou ovlivněny, může od příslušných orgánů požadovat, aby shromáždily informace nutné k posouzení situace v oblasti dodávek plynu v Unii a aby jí tyto informace poskytly. Komise může své posouzení sdílet s Koordinační skupinou pro otázky plynu.
 6.Aby příslušné orgány a Komise mohly posoudit situaci v oblasti bezpečnosti dodávek na vnitrostátní a regionální úrovni a úrovni Unie, plynárenské podniky budou oznamovat:
 a)dotčeným příslušným orgánům následující údaje o smlouvách s dodavateli, které mají dobu trvání delší než jeden rok:
 i)dobu trvání smlouvy,
 ii)celkové smluvní objemy, v ročním vyjádření a v průměrném objemu za měsíc,
 iii)smluvně dohodnuté nejvyšší denní objemy pro případ vyhlášení výstrahy nebo stavu nouze,
 iv)smluvená místa dodávek;
 v)minimální denní, měsíční a roční objemy plynu;
 vi)podmínky pro pozastavení dodávek plynu;
 b)příslušnému orgánu a Komisi bezprostředně poté, co byly uzavřeny nebo změněny, smlouvy o dodávkách plynu, jejichž doba trvání přesahuje jeden rok a které byly uzavřeny nebo změněny po [OP: Vložte prosím datum vstupu tohoto nařízení v platnost] a které samostatně nebo kumulativně s jinými smlouvami se stejným dodavatelem nebo jeho přidruženou společností zajišťují více než 40 % roční spotřeby zemního plynu v dotčeném členském státě. Oznamovací povinnost se nevztahuje na změny, které se týkají výhradně ceny plynu. Oznamovací povinnost se rovněž vztahuje na všechny obchodní dohody, které jsou důležité pro plnění smlouvy o dodávkách plynu.
 Příslušný orgán oznámí údaje uvedené v písmeni a) prvního pododstavce Komisi do konce září každého roku.
 7.Pokud se příslušný orgán nebo Komise za řádně odůvodněných okolností domnívají, že by smlouva o dodávkách plynu, na kterou se nevztahuje odst. 6 písm. b) tohoto článku, mohla ovlivnit bezpečnost dodávek v členském státě, regionu nebo Unii jako celku, příslušný orgán členského státu, kde působí plynárenský podnik, který uzavřel danou smlouvu, nebo Komise mohou plynárenský podnik požádat, aby jim smlouvu poskytl za účelem posouzení jejích dopadů na bezpečnost dodávky. Žádost se může vztahovat také na jakékoli jiné obchodní smlouvy, které jsou důležité pro plnění smlouvy o dodávkách plynu.
 8.Příslušný orgán zohlední informace obdržené podle tohoto článku při přípravě posouzení rizik, plánu preventivních opatření a plánů pro stav nouze nebo při jejich aktualizacích. Komise může přijmout rozhodnutí, jímž příslušný orgán požádá, aby na základě informací obdržených podle tohoto článku plány změnil.
 9.Příslušné


text:
orgány a Komise zachovávají důvěrnost obchodně citlivých informací.
 Článek 14
 Koordinační skupina pro otázky plynu
 1.Zřizuje se Koordinační skupina pro otázky plynu s cílem usnadnit koordinaci opatření v oblasti zabezpečení dodávek plynu. Skupina se skládá ze zástupců členských států, zejména jejich příslušných orgánů, a Agentury pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“), sítě ENTSO pro zemní plyn a subjektů zastupujících dotyčné odvětví a ze zástupců příslušných odběratelů. Komise po konzultaci s členskými státy rozhodne o složení skupiny tak, aby byla zaručena její plná reprezentativnost. Skupině předsedá Komise. Skupina přijme svůj jednací řád.
 2.Koordinační skupina pro otázky plynu konzultuje s Komisí a poskytuje jí pomoc v oblasti:
 a)bezpečnosti dodávek plynu, a to kdykoli a zvláště za stavu nouze;
 b)všech informací, které mají význam pro dodávky plynu na úrovni celostátní, regionální a na úrovni Unie;
 c)osvědčených postupů a možných pokynů pro všechny dotčené subjekty;
 d)úrovně zabezpečení dodávek, srovnávacích kritérií a metodik posuzování;
 e)celostátních, regionálních a unijních scénářů a testování úrovní připravenosti;
 f)posouzení plánů preventivních opatření a plánů pro stav nouze a provádění opatření v nich stanovených;
 g)koordinace opatření pro řešení stavu nouze v rámci Unie, se třetími zeměmi, které jsou stranami Smlouvy o energetickém společenství, a s jinými třetími zeměmi;
 h)pomoci, kterou potřebují nejvíce postižené členské státy.
 3.Komise svolává Koordinační skupinu pro otázky plynu pravidelně a sděluje jí informace, které obdržela od příslušných orgánů, přičemž zachová důvěrnost obchodně citlivých informací.
 Článek 15
 Spolupráce se smluvními stranami energetického společenství
 1.Ustanovení čl. 3 odst. 2 druhé věty, čl. 3 odst. 6, čl. 4 odst. 3, 4 a 6, čl. 5 odst. 2, čl. 6 odst. 1 písm. d), čl. 7 odst. 5 písm. b) a e), čl. 8 odst. 1 písm. e), g), i), čl. 8 odst. 4 písm. b) a c), čl. 9 odst. 1 písm. j) a m), čl. 9 odst. 4, čl. 10 odst. 4, čl. 11 odst. 5 a článek 12 vymezují povinnosti členských států vůči smluvní straně energetického společenství, na kterou se vztahuje následující postup:
 a) Rada ministrů Energetického společenství přijme a začlení toto nařízení v Energetickém společenství prostřednictvím společného aktu o bezpečnosti dodávek, jímž se zavádějí vzájemné povinnosti na straně smluvních stran Energetického společenství ve vztahu k členským státům,
 b)smluvní strana Energetického společenství provede společný akt a řádně oznámí jeho plné provedení sekretariátu Energetického společenství včetně žádosti, aby tento odstavec uplatnil rovněž a
 c)sekretariát Energetického společenství oznámí provedení a žádost Komisi, aby potvrdila uplatnitelnost vzájemných povinností mezi žádající smluvní stranou Energetického společenství a členských států.
 Komise po obdržení oznámení od sekretariátu Energetického společenství přijme rozhodnutí potvrzující uplatnitelnost vzájemných povinností mezi členskými státy a smluvní stranou Energetického společenství vzhledem k uplatnění tohoto odstavce a uvede datum, k němuž se tyto vzájemné povinnosti uplatní.
 2.Poté, co Komise přijme rozhodnutí uvedené v odstavci 1, zástupci smluvní strany Energetického společenství budou vyzváni k účasti na schůzi koordinační skupiny pro otázky plynu, pokud se zde projednávají otázky, které se přímo týkají této smluvní strany a vztahuje se na ně odstavec 1.
 Článek 16
 Sledování ze strany Komise
 Komise soustavně sleduje opatření k


text:
zabezpečení dodávek plynu a pravidelně podává zprávy Koordinační skupině pro otázky plynu.
 Na základě posouzení uvedených v čl. 7 odst. 5 Komise ve vhodných případech vypracuje závěry ohledně způsobu, jak zvýšit bezpečnost dodávek na úrovni Unie, a podává Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení, do níž v nezbytných případech zapracuje doporučení, jak toto nařízení zlepšit.
 Článek 17
 Oznámení
 Posouzení rizik, plány preventivních opatření, plány pro stav nouze a všechny další dokumenty se Komisi oznamují elektronicky prostřednictvím platformy CIRCABC.
 Veškerá korespondence v souvislosti s oznámením probíhá elektronicky.
 Článek 18
 Výkon přenesené pravomoci
 1.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
 2.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 3 a čl. 7 odst. 3 je Komisi svěřena na dobu neurčitou, která začne plynout od [OP: Vložte prosím datum vstupu tohoto nařízení v platnost].
 3.Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 3 a čl. 7 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
 4.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
 5.Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 3 a čl. 7 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
 Článek 19
 Odchylka
 Toto nařízení se nevztahuje na Maltu a na Kypr, dokud nebude na jejich území dodáván plyn. V případě Malty a Kypru budou povinnosti stanovené v následujících ustanoveních a volby, které jsou podle nich tyto země oprávněny učinit, splněny a provedeny ve stanovené lhůtě po datu, kdy bude na jejich území poprvé dodán plyn:
 a)v případě čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce, čl. 3 odst. 2, čl. 6 odst. 6 a čl. 13 odst. 6 písm. a): 12 měsíců;
 b)v případě čl. 5 odst. 1: 18 měsíců;
 c)v případě čl. 7 odst. 4: 24 měsíců;
 d)v případě čl. 4 odst. 4: 36 měsíců;
 e)v případě čl. 4 odst. 1: 48 měsíců.
 Článek 20
 Zrušení
 Nařízení (EU) č. 994/2010 se zrušuje.
 Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VIII.
 Článek 21
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě, COM (2014) 330 final.
 (2)
 Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské


text:
investiční bance, COM(2015) 80 final.
 (3)
 Přístupem založeným na koridorech se rozumí, že všechny členské státy podle plynovodu by měly posoudit všechny potenciální přínosy spojené s permanentní kapacitou zpětného toku v plynovodu, které přesahují jejich hranice.
 (4)
 https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/SWD%202014%20325%20Implementation%20of%20the%20Gas%20SoS%20Regulation%20en.pdf
 (5)
 Zdroj: Evropská komise.
 (6)
 Seznam respondentů viz:
 https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/List%20of%20stakeholders%20FOR%20PUBLICATION%20-%20updated%2018%2006.pdf
 (7)
 Studie o úloze plynárenských skladovacích zařízení na vnitřním trhu a při zajišťování bezpečnosti dodávek, připravená REF4E, Mercados, E-Bridge pro GŘ pro energii.
 https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/REPORT-Gas%20Storage-20150728.pdf
 (8)
 „Ekonomická analýza nákladů a přínosů u různých přístupů k posílení vyjednávací síly kupujících z EU na velkoobchodních trzích se zemním plynem“. Komise zveřejní studii na svých webových stránkách.
 (9)
 Hydraulický výpočet je výsledkem simulace, která využívá matematický model, jenž popisuje přepravu plynu v soustavě (národní či regionální) s ohledem na její topologii a fyzické vlastnosti. Model zvažuje omezení tlaku v místech dodávek a profily poptávky. Simulace scénáře N-1 pomocí hydraulického modelu umožňuje zjistit, zda je plyn, který je v systému k dispozici, schopen v případě narušení největší plynárenské infrastruktury dosáhnout všech míst dodávky.
 (10)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009, Úř. věst. EU L 115, 25.4.2013, s. 39.
 (11)
 Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 (12)
 Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 (13)
 COM(2014) 654 final.
 (14)
 Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance, COM(2015) 80 final.
 (15)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94).
 (16)
 Směrnice 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75).
 (17)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Úř. věst. EU L 115, 25.4.2013, s. 39).
 (18)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU ze dne 17. prosince 2013 o mechanismu civilní ochrany Unie (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 24).
 (19)
 Nařízení Komise (EU) č. 312/2014 ze dne 26. března 2014, kterým se stanoví kodex sítě pro vyrovnávání plynu v přepravních sítích (Úř. věst. L 91, 27.3.2014, s. 15).
 (20)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU ze dne 17. prosince 2013 o mechanismu civilní ochrany Unie (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 24).
 (21)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94).
 (22)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským


text:
přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 36).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 16.2.2016
 COM(2016) 52 final
 PŘÍLOHY
 NÁVRHU NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu a o zrušení nařízení (EU) č. 994/2010
 {SWD(2016) 25 final}{SWD(2016) 26 final}
 PŘÍLOHY
 NÁVRHU NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu a o zrušení nařízení (EU) č. 994/2010
 PŘÍLOHA I
 Regionální spolupráce
 Regiony uvedené v čl. 3 odst. 7 jsou tyto:
 –Severozápad: Spojené království a Irsko,
 –Severní a jižní západní Evropa: Belgie, Francie, Lucembursko, Španělsko, Nizozemsko a Portugalsko,
 –Jižní koridor pro přepravu plynu: Bulharsko, Řecko a Rumunsko,
 –Středovýchod: Česká republika, Německo, Polsko a Slovensko,
 –Jihovýchod: Rakousko, Chorvatsko, Maďarsko, Itálie a Slovinsko,
 –Baltský trh s energií I (BEMIP I): Estonsko, Finsko, Lotyšsko a Litva,
 –Baltský trh s energií II (BEMIP II): Dánsko a Švédsko,
 –Kypr,
 –Malta, pokud není propojena na jiný členský stát. Je-li Malta propojena na jiný členský stát, považuje se za součást regionu dotyčného členského státu.
 PŘÍLOHA II
 Výpočet vzorce N-1
 1.Definice vzorce N-1
 Vzorec N-1 popisuje schopnost technické kapacity plynárenské infrastruktury, jak ji definuje čl. 2 odst. 1 bod 18 nařízení (ES) č. 715/2009, uspokojit celkovou poptávku po zemním plynu v oblasti výpočtu v případě narušení jediné největší plynárenské infrastruktury v období jednoho dne s výjimečně vysokou poptávkou, ke které dochází se statistickou pravděpodobností jednou za dvacet let.
 Plynárenská infrastruktura zahrnuje plynárenskou přepravní soustavu, včetně propojovacích zařízení, a těžební zařízení, zařízení LNG a skladovací zařízení propojená s oblastí výpočtu.
 Technická kapacita všech zbývajících dostupných plynárenských infrastruktur se v případě narušení jediné největší plynárenské infrastruktury musí přinejmenším rovnat součtu celkové denní poptávky po plynu v oblasti výpočtu v období jednoho dne s výjimečně vysokou poptávkou, ke které dochází se statistickou pravděpodobností jednou za 20 let.
 Níže vypočtené výsledky vzorce N-1 se musí přinejmenším rovnat 100 %.
 2.Metoda výpočtu vzorce N-1
 , N – 1 ≥ 100 %
 Parametry použité při výpočtu musí být jasně popsané a odůvodněné.
 K výpočtu EPm se předává podrobný seznam vstupních bodů a jejich jednotlivých kapacit.
 3.Definice parametrů vzorce N-1:
 „Oblastí výpočtu“ se rozumí zeměpisná oblast, pro niž se vypočítá vzorec N-1, jak je stanovena příslušným orgánem.
 Definice na straně poptávky
 „Dmax“: celková denní poptávka po plynu (v milionech m3/den) v oblasti výpočtu v období jednoho dne s výjimečně vysokou poptávkou, k níž dochází se statistickou pravděpodobností jednou za 20 let.
 Definice na straně nabídky
 „EPm“: technická kapacita vstupních bodů (v milionech m3/den) jiných než těžební kapacity, kapacity LNG a skladovací kapacity, na něž se vztahuje Pm, Sm a LNGm, tj. součet technických kapacit všech hraničních vstupních bodů, jež jsou schopny zásobovat oblast výpočtu zemním plynem.
 „Pm“: maximální technická těžební kapacita (v milionech m3/den), tj. součet maximálních možných technických denních objemů těžby všech zařízení na těžbu plynu, které mohou být dodány do vstupních bodů v oblasti výpočtu.
 „Sm“: maximální technická skladovací schopnost (v milionech m3/den), tj. součet maximální denní technické použitelné kapacity všech skladovacích zařízení, která může být


text:
dodána do vstupních bodů v oblasti výpočtu, s přihlédnutím k jejich fyzikálním vlastnostem.
 „LNGm“: maximální technická kapacita zařízení LNG (v milionech m3/den), tj. součet maximálních technických denních výstupních kapacit všech zařízení LNG v oblasti výpočtu s přihlédnutím ke kritickým prvkům, jako je vyložení, pomocné služby, prozatímní skladování a znovuzplynování LNG a technická výstupní kapacita pro dodávky do soustavy.
 „Im“: technická kapacita jediné největší plynárenské infrastruktury (v milionech m3/den) s nejvyšší kapacitou dodávek plynu v oblasti výpočtu. Pokud je na společnou přívodnou či odvodnou plynárenskou infrastrukturu napojeno několik plynárenských infrastruktur, které nejsou schopny samostatného provozu, považují se za jedinou plynárenskou infrastrukturu.
 4.Výpočet vzorce N-1 za použití opatření na straně poptávky
 , N – 1 ≥ 100 %
 Definice na straně poptávky
 „Deff“ je část „Dmax“ (v milionech m3/den), kterou lze v případě narušení dodávek plynu včas a dostatečným způsobem pokrýt tržními opatřeními na straně poptávky v souladu s čl. 8 odst. 1 písm. c) a čl. 4 odst. 2.
 5.Výpočet vzorce N-1 na regionální úrovni
 Oblast výpočtu podle bodu 3 se rozšíří na odpovídající regionální úroveň. Použijí se regiony definované v příloze I. K výpočtu vzorce N-1 na regionální úrovni se použije jediná největší plynárenská infrastruktura společného zájmu. Jediná největší plynárenská infrastruktura společného zájmu pro region je největší plynárenská infrastruktura v regionu, která přímo či nepřímo přispívá k zásobování členských států v daném regionu plynem, a je definována v posouzení rizik.
 Výpočet N-1 na regionální úrovni může nahradit výpočet N-1 na celostátní úrovni pouze v případě, kdy ze společného posouzení rizik vyplývá, že jediná největší plynárenská infrastruktura společného zájmu má mimořádný význam z hlediska zásobování všech dotčených členských států plynem.
 Pro výpočty uvedené v čl. 6 odst. 1 se použije jediná největší plynárenská infrastruktura společného zájmu regionů uvedených v příloze I.
 PŘÍLOHA III
 Permanentní obousměrná kapacita
 1.Pro umožnění nebo zlepšení obousměrné kapacity propojení nebo získání či prodloužení výjimky z této povinnosti musí provozovatelé přepravní soustavy na obou stranách propojení po konzultaci se všemi provozovateli přepravních soustav na koridoru pro dodávky plynu předložit svým příslušným orgánům (dotčeným příslušným orgánům):
 a)návrh na vybudování permanentní obousměrné kapacity co do zpětného toku plynu (fyzické kapacity zpětného toku) nebo
 b)žádost o udělení výjimky z povinnosti umožnit obousměrnou kapacitu.
 Takové předložení se pro všechna propojovací zařízení, která existovala ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost, uskuteční nejpozději 1. prosince 2018 a pro nová propojovací zařízení po dokončení fáze studie proveditelnosti, ale před zahájením fáze podrobného technického návrhu.
 2.Návrh na umožnění nebo zlepšení kapacity zpětného toku nebo žádost o udělení či prodloužení výjimky se musí zakládat na hodnocení požadavků trhu, prognózách ohledně poptávky a nabídky, studii proveditelnosti, nákladech na vybudování kapacity zpětného toku, včetně nezbytného zvýšení kapacity přepravní soustavy, a na přínosu pro zajištění bezpečnosti dodávky plynu, přičemž se přihlíží také k tomu, nakolik může kapacita zpětného toku přispět ke splnění standardu pro infrastrukturu stanoveného v článku 4. Návrh zahrnuje analýzu nákladů a přínosů vypracovanou na základě metodiky podle článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013
 1
 .
 3.Po obdržení návrhu nebo žádosti o udělení


text:
výjimky konzultují dotčené příslušné orgány ohledně návrhu nebo žádosti neprodleně příslušné orgány na koridoru pro dodávky plynu, agenturu a Evropskou komisi. Konzultované orgány mohou vydat stanovisko do čtyř měsíců od obdržení žádosti o konzultaci.
 4.Na základě posouzení rizik, informací uvedených v bodu 2, stanovisek obdržených po konzultaci podle bodu 3 a s přihlédnutím k zabezpečení dodávek plynu a přispění k vnitřnímu trhu s plynem přijmou dotčené příslušné orgány do dvou měsíců od konce období uvedeného v bodu 3 společné rozhodnutí, a to:
 a)přijmout návrh na vybudování kapacity zpětného toku; takové rozhodnutí obsahuje analýzu nákladů a přínosů, přeshraniční přidělení nákladů, harmonogram provedení a opatření pro následné využití kapacity;
 b)udělit nebo prodloužit dočasnou výjimku na dobu nejvýše čtyř let, pokud z analýzy nákladů a přínosů zahrnuté v rozhodnutí vyplývá, že by kapacita zpětného toku nezlepšila zabezpečení dodávek v žádném členském státě na koridoru pro dodávky plynu, nebo pokud by byly investiční náklady podstatně vyšší než předpokládaný přínos pro zabezpečení dodávek plynu;
 c)požádat provozovatele přepravní soustavy, aby svůj návrh nebo žádost o udělení výjimky přepracovali a znovu podali.
 5.Dotčené příslušné orgány předloží neprodleně společné rozhodnutí příslušným orgánům na koridoru pro dodávky plynu, agentuře a Komisi, včetně stanovisek obdržených po konzultaci podle bodu 4.
 6.Příslušné orgány členských států na koridoru pro dodávky plynu mohou do dvou měsíců od obdržení společného rozhodnutí vznést své námitky proti společnému rozhodnutí a předložit je příslušným orgánům, které rozhodnutí přijaly, agentuře a Komisi. Námitky se omezí na skutečnosti a posouzení, zejména na přeshraniční přidělení nákladů, které nebylo předmětem konzultace podle bodu 4.
 7.Agentura vydá do tří měsíců po obdržení společného rozhodnutí podle bodu 5 stanovisko ke všem prvkům společného rozhodnutí s přihlédnutím ke všem možným námitkám a předloží je všem příslušným orgánům na koridoru pro dodávky plynu a Komisi.
 8.Komise může do čtyř měsíců po obdržení stanoviska vydaného agenturou podle bodu 7 přijmout rozhodnutí, které požaduje změny společného rozhodnutí.
 9.Pokud by dotčené příslušné orgány nebyly schopny přijmout společné rozhodnutí ve lhůtě uvedené v bodě 4, informují o tom agenturu a Komisi ke dni uplynutí lhůty. Agentura přijme do dvou měsíců od obdržení této informace stanovisko s návrhem, který zahrnuje všechny prvky společného rozhodnutí uvedené v bodě 4, a předloží toto stanovisko dotčeným příslušným orgánům a Komisi.
 10.Komise přijme do čtyř měsíců od obdržení stanoviska vydaného agenturou podle bodu 9 s přihlédnutím k tomuto stanovisku rozhodnutí, které zahrnuje všechny prvky společného rozhodnutí uvedené v bodě 4. Požaduje-li Komise doplňující informace, začíná čtyřměsíční lhůta plynout ode dne, kdy obdrží úplné požadované informace. Tuto dobu lze se souhlasem všech dotčených příslušných orgánů prodloužit o další dva měsíce.
 11.Komise, příslušné orgány a provozovatelé přepravních soustav zachovávají důvěrnost obchodně citlivých informací.
 12.Výjimky z povinnosti umožnit obousměrnou kapacitu udělené podle nařízení (EU) č. 994/2010 zůstávají v platnosti do 1. prosince 2018, pokud jejich doba trvání neuplyne dříve.
 PŘÍLOHA IV
 Šablona pro posuzování rizik
 Tato šablona se vyplňuje v anglickém jazyce.
 Obecné informace
 –Členské státy v regionu
 –Název příslušných orgánů účastnících se přípravy tohoto posouzení rizik
 2
 1.Popis soustavy
 1.1.Uveďte prosím stručný popis regionální plynárenské soustavy,


text:
který zahrnuje:
 a)Hlavní číselné údaje o spotřebě plynu
 3
 : roční konečná spotřeba plynu (mld. m3) a rozpis dle typu spotřebitelů
 4
 , poptávka v době špičky (celková a rozpis dle kategorie spotřebitelů v milionech m3/den);
 b)popis fungování plynárenské soustavy v regionu: hlavní toky (vstup, výstup a tranzit), kapacita infrastruktury vstupních a výstupních bodů do/z regionu a pro každý členský stát, včetně míry využití, zařízení LNG (maximální denní kapacita, míra využití a režim přístupu) atd. V rozsahu, který je relevantní pro členské státy v regionu, zahrňte soustavu plynu L (plynu s malou výhřevností);
 c)rozpis zdrojů dovozu plynu dle země původu
 5
 ;
 d)popis úlohy skladovacích zařízení relevantních pro region, včetně přeshraničního přístupu:
 1)skladovací kapacity (celkové a využitelného plynu) ve srovnání s poptávkou otopného období;
 2)maximální denní použitelné kapacity při různých úrovních naplnění (v ideálním případě při plných zásobnících a úrovních konce otopného období);
 e)popis úlohy domácí produkce (těžby) v regionu:
 1)hodnoty produkce ve vztahu k roční konečné spotřebě plynu;
 2)maximální denní těžební kapacity;
 f)popis úlohy plynu při výrobě elektřiny (např. význam, úloha jako záloha pro obnovitelné zdroje), včetně plynové výrobní kapacity (celkem (MWe) a jako procento celkové výrobní kapacity) a kogenerace (celkem (MWe) a jako procento celkové výrobní kapacity).
 1.2.Uveďte prosím stručný popis plynárenské soustavy pro každý členský stát, který zahrnuje:
 a)Hlavní číselné údaje o spotřebě plynu: roční konečnou spotřebu plynu (mld. m3) a rozpis dle typu spotřebitelů, poptávku v době špičky (mil. m3/den);
 b)popis fungování plynárenské soustavy na vnitrostátní úrovni, včetně infrastruktur (v rozsahu, který nezahrnuje bod 1.1. písm. b)). Zahrňte případně také soustavu plynu L;
 c)určení klíčové infrastruktury relevantní pro zabezpečení dodávek;
 d)rozpis zdrojů dovozu plynu dle země původu na vnitrostátní úrovni;
 e)popis úlohy skladování v členském státě s těmito údaji:
 1)skladovací kapacity (celkové a využitelné) ve srovnání s poptávkou otopného období;
 2)maximální denní použitelné kapacity při různých úrovních naplnění (v ideálním případě při plných zásobnících a úrovních konce otopného období);
 f)popis úlohy domácí produkce (těžby) s těmito údaji:
 1)hodnoty produkce ve vztahu k roční konečné spotřebě plynu;
 2)maximální denní těžební kapacity;
 g)popis úlohy plynu při výrobě elektřiny (např. význam, úloha jako záloha pro obnovitelné zdroje), včetně plynové výrobní kapacity (celkem (MWe) a jako procento celkové výrobní kapacity) a kogenerace (celkem (MWe) a jako procento celkové výrobní kapacity).
 2.Standard pro infrastrukturu (článek 4)
 Popište prosím, jak je dodržován standard pro infrastrukturu, včetně hlavních hodnot používaných pro vzorec N-1, alternativních možností jeho splnění (se sousedními členskými státy, opatření na straně poptávky) a stávajících obousměrných kapacit, následujícím způsobem:
 2.1.Regionální úroveň
 Vzorec N-1
 a)Určení jediné největší plynárenské infrastruktury společného zájmu pro region;
 b)výpočet vzorce N-1 na regionální úrovni;
 c)popis hodnot používaných pro všechny prvky ve vzorci, včetně průběžných výsledků použitých k jeho výpočtu (pro EPm např. uveďte kapacitu všech vstupních bodů zohledněných v tomto parametru);
 d)uvedení případných metodik a předpokladů používaných pro výpočet parametrů ve vzorci (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy).
 2.2.Vnitrostátní úroveň (popisuje se pro každý členský stát v regionu)
 a)Vzorec N-1
 1)Určení jediné největší plynárenské infrastruktury;
 2)výpočet vzorce N-1 na vnitrostátní úrovni;
 3)popis hodnot používaných pro všechny


text:
prvky ve vzorci, včetně průběžných hodnot použitých k jejich výpočtu (pro EPm např. uveďte kapacitu všech vstupních bodů zohledněných v tomto parametru);
 4)uvedení případných metodik používaných pro výpočet parametrů ve vzorci (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy);
 5)vysvětlení výsledků výpočtu vzorce N-1 při úrovni zásobníků na 30 % a 100 % jejich celkové kapacity;
 6)vysvětlení hlavních výsledků simulace scénáře N-1 pomocí hydraulického modelu;
 7)pokud tak rozhodl členský stát, výpočet vzorce N-1 za použití opatření na straně poptávky:
 –výpočet vzorce N-1 podle bodu 5 přílohy II,
 –popis hodnot používaných pro všechny prvky ve vzorci, včetně průběžných výsledků použitých k jeho výpočtu (liší-li se od údajů popsaných v bodě 2.2. písm. a) třetí odrážce),
 –uvedení případných metodik používaných pro výpočet parametrů ve vzorci (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy),
 –vysvětlení tržních opatření na straně poptávky, která byla nebo mají být přijata, aby vyrovnala narušení dodávek, a jeho očekávaného dopadu (Deff);
 8)pokud se tak dohodly příslušné orgány sousedních členských států, společný výpočet standardu N-1:
 –výpočet vzorce N-1 podle bodu 5 přílohy II,
 –popis hodnot používaných pro všechny prvky ve vzorci, včetně průběžných hodnot použitých k jeho výpočtu (liší-li se od údajů popsaných v bodě 2.2. písm. a) třetí odrážce),
 –uvedení případných metodik a předpokladů používaných pro výpočet parametrů ve vzorci (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy),
 –vysvětlení ujednání k zajištění souladu s povinností N-1.
 b)Obousměrná kapacita
 1)Uvedení propojovacích bodů vybavených obousměrnou kapacitou a maximální kapacitu obousměrných toků;
 2)uvedení ujednání, jimiž se řídí používání kapacity zpětného toku (např. přerušitelná kapacita);
 3)uvedení propojovacích bodů, jímž byla udělena výjimka v souladu s čl. 4 odst. 4, doby trvání výjimky a důvodů, proč byla udělena.
 3.Určení rizik
 Popis zdrojů rizik, která by mohla mít negativní dopad na zabezpečení dodávek plynu v příslušném členském státě a/nebo regionu, jejich pravděpodobnost a důsledky.
 Orientační výčet typů zdrojů rizik:
 Politické
 –Narušení (dodávek) plynu ze třetích zemí z různých důvodů
 –Politické nepokoje (v zemi původu nebo v tranzitní zemi)
 –Válka / občanská válka (v zemi původu nebo v tranzitní zemi)
 –Terorismus
 Technologické
 –Výbuch/požáry
 –Požáry (vnitřní v daném zařízení)
 –Netěsnosti / úniky
 –Nedostatečná údržba
 –Závada zařízení (selhání startu, selhání během pracovní doby atd.)
 –Nedostatek elektřiny (nebo jiného zdroje energie)
 –Porucha IKT (porucha hardwaru nebo softwaru, internet, problémy se systémem SCADA atd.)
 –Kybernetický útok
 –Dopad způsobený výkopovými pracemi (výkopy, beraněním), zemními pracemi atd.
 Obchodní / tržní / finanční
 –Dohody s dodavateli ze třetích zemí
 –Obchodní spor
 –Kontrola infrastruktury relevantní pro zabezpečení dodávek subjekty třetí země, což může mimo jiné znamenat rizika nedostatečných investic, narušení diverzifikace nebo nedodržování právních předpisů Unie
 –Cenová nestálost
 –Nedostatečné investice
 –Náhlá, neočekávaná poptávka v době špičky
 –Jiná rizika, jež mohou vést ke strukturální nízké výkonnosti
 Sociální
 –Stávky (v různých souvisejících odvětvích, jako je plynárenství, přístavy, doprava atd.)
 –Sabotáž
 –Vandalismus
 –Krádež
 Přírodní
 –Zemětřesení
 –Sesuvy půdy
 –Povodně (silný déšť, rozvodnění řeky)
 –Bouře (na moři)
 –Laviny
 –Extrémní klimatické podmínky
 –Požáry (vně zařízení, např. blízké lesy, travní porosty atd.)
 3.1.Regionální úroveň
 a)Určení relevantních zdrojů rizik pro region, včetně jejich pravděpodobnosti a dopadu, a podle potřeby také interakce a korelace rizik mezi


text:
členskými státy;
 b)popis kritérií, která se používají k určení, zda je soustava vystavena vysokým/nepřijatelným rizikům;
 c)sestavení seznamu relevantních rizikových scénářů podle zdrojů rizik a popis způsobu výběru;
 d)uvedení míry, do jaké byly zvažovány scénáře vypracované sítí ENTSO pro zemní plyn.
 3.2.Vnitrostátní úroveň (v přiměřeném rozsahu)
 a)Určení relevantních zdrojů rizika pro členský stát, včetně jejich pravděpodobnosti a dopadu;
 b)popis kritérií, která se používají k určení, zda je soustava vystavena vysokým/nepřijatelným rizikům;
 c)sestavení seznamu relevantních rizikových scénářů podle zdrojů rizik a jejich pravděpodobnosti a popis způsobu výběru.
 4.Analýza a posouzení rizika
 Analýza souboru relevantních rizikových scénářů určených v bodě 3. Zahrnutí stávajících opatření v oblasti zabezpečení dodávek, jako jsou mimo jiné standard N-1 a standard pro dodávky, do simulace rizikových scénářů. Pro každý rizikový scénář:
 a)popis podrobně rizikového scénáře, včetně všech předpokladů, popřípadě výchozích metodik pro jejich výpočet;
 b)podrobný popis výsledků provedených simulací, včetně kvantifikace dopadů (např. objem nedodávaného plynu, socioekonomické dopady, dopady na dálkové vytápění, dopady na výrobu elektřiny).
 5.Závěry
 Popis hlavních výsledků posouzení rizik, včetně určení rizikových scénářů, které vyžadují další opatření.
 PŘÍLOHA V
 Šablony pro plány
 Tyto šablony se vyplňují v anglickém jazyce.
 Šablona pro plán preventivních opatření
 Obecné informace
 –Členské státy v regionu
 –Název příslušných orgánů účastnících se přípravy tohoto plánu
 6
 1.Popis soustavy
 1.1.Uveďte prosím stručný popis regionální plynárenské soustavy, který zahrne:
 a)Hlavní číselné údaje o spotřebě plynu
 7
 : roční konečná spotřeba plynu (mld. m3) a rozpis dle typu spotřebitelů
 8
 , poptávka v době špičky (celková a rozpis dle kategorie spotřebitelů v milionech m3/den);
 b)popis fungování plynárenské soustavy v regionu: hlavní toky (vstup, výstup a tranzit), kapacita infrastruktury vstupních a výstupních bodů do/z regionu a pro každý členský stát, včetně míry využití, zařízení LNG (maximální denní kapacita, míra využití a režim přístupu) atd. V rozsahu, který je relevantní pro členské státy v regionu, zahrňte soustavu plynu L (plyn s malou výhřevností);
 c)rozpis zdrojů dovozu plynu dle země původu
 9
 ;
 d)popis úlohy skladovacích zařízení relevantních pro region, včetně přeshraničního přístupu:
 1)skladovací kapacity (celkové a využitelného plynu) ve srovnání s potřebou otopného období;
 2)maximální denní použitelné kapacity při různých úrovních naplnění (v ideálním případě při plných zásobnících a úrovních konce otopného období);
 e)popis úlohy domácí produkce (těžby) v regionu:
 1)hodnoty produkce ve vztahu k roční konečné spotřebě plynu;
 2)maximální denní těžební kapacity;
 f)popis úlohy plynu při výrobě elektřiny (např. význam, úloha jako záloha pro obnovitelné zdroje), včetně plynové výrobní kapacity (celkem (MWe) a jako procento celkové výrobní kapacity) a kogenerace (celkem (MWe) a jako procento celkové výrobní kapacity).
 1.2.Uveďte prosím stručný popis plynárenské soustavy pro každý členský stát, který zahrne:
 a)Hlavní číselné údaje o spotřebě plynu: roční konečnou spotřebu plynu (mld. m3) a rozpis dle typu spotřebitelů, poptávku v době špičky (mil. m3/den);
 b)popis fungování plynárenské soustavy na vnitrostátní úrovni, včetně infrastruktur (v rozsahu, který nezahrnuje bod 1.1. písm. b)). Zahrňte případně také soustavu plynu L;
 c)určení klíčové infrastruktury relevantní pro zabezpečení dodávek;
 d)rozpis zdrojů dovozu plynu dle země původu na vnitrostátní úrovni;
 e)popis úlohy skladování v členském státě s uvedením:
 1)skladovací kapacity (celkové a využitelné)


text:
ve srovnání s poptávkou otopného období;
 2)maximální denní použitelné kapacity při různých úrovních naplnění (v ideálním případě při plných zásobnících a úrovních konce otopného období);
 f)popis úlohy domácí produkce (těžby) s uvedením:
 1)hodnoty produkce ve vztahu k roční konečné spotřebě plynu;
 2)maximální denní těžební kapacity;
 g)popis úlohy plynu při výrobě elektřiny (např. význam, úloha jako záloha pro obnovitelné zdroje), včetně plynové výrobní kapacity (celkem (MWe) a jako procento celkové výrobní kapacity) a kogenerace (celkem (MWe) a jako procento celkové výrobní kapacity).
 2.Souhrn posouzení rizik
 Stručný popis výsledků posouzení rizik provedeného podle článku 6, včetně:
 a)seznamu posuzovaných scénářů, stručného popisu předpokladů použitých pro každý z nich a určených rizik a nedostatků;
 b)hlavních závěrů posouzení rizik.
 3.Standard pro infrastrukturu (článek 4)
 Popište prosím, jak je dodržován standard pro infrastrukturu, včetně hlavních hodnot používaných pro vzorec N-1, alternativních možností jeho splnění (se sousedními členskými státy, opatření na straně poptávky) a stávajících obousměrných kapacit, následujícím způsobem:
 3.1.Regionální úroveň
 Vzorec N-1
 a)Určení jediné největší plynárenské infrastruktury společného zájmu pro region;
 b)výpočet vzorce N-1 na regionální úrovni;
 c)popis hodnot používaných pro všechny prvky ve vzorci, včetně průběžných výsledků použitých k jeho výpočtu (pro EPm např. uveďte kapacitu všech vstupních bodů zohledněných v tomto parametru);
 d)uvedení případných metodik a předpokladů používaných pro výpočet parametrů ve vzorci (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy).
 3.2.Vnitrostátní úroveň
 a)Vzorec N-1
 1)Určení jediné největší plynárenské infrastruktury;
 2)výpočet vzorce N-1 na vnitrostátní úrovni;
 3)popis hodnot používaných pro všechny prvky ve vzorci, včetně průběžných hodnot použitých k jejich výpočtu (pro EPm např. uveďte kapacitu všech vstupních bodů zohledněných v tomto parametru);
 4)uvedení případných metodik používaných pro výpočet parametrů ve vzorci (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy);
 5)pokud tak rozhodl členský stát, výpočet vzorce N-1 za použití opatření na straně poptávky:
 –výpočet vzorce N-1 podle bodu 5 přílohy II,
 –popis hodnot používaných pro všechny prvky ve vzorci, včetně průběžných výsledků použitých k jeho výpočtu (liší-li se od údajů popsaných v bodě 3.2. písm. a) třetí odrážce),
 –uvedení případných metodik používaných pro výpočet parametrů ve vzorci (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy),
 –vysvětlení tržních opatření na straně poptávky, která byla přijata nebo mají být přijata, aby vyrovnala narušení dodávek a jeho očekávaný dopad (Deff);
 6)pokud se tak dohodly příslušné orgány sousedních členských států, společný výpočet standardu N-1:
 –výpočet vzorce N-1 podle bodu 5 přílohy II,
 –popis hodnot používaných pro všechny prvky ve vzorci, včetně průběžných hodnot použitých k jeho výpočtu (liší-li se od údajů popsaných v bodě 3.2. písm. a) třetí odrážce),
 –uvedení případných metodik a předpokladů používaných pro výpočet parametrů ve vzorci (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy),
 –vysvětlení ujednání k zajištění souladu s povinností N-1;
 b)Obousměrná kapacita
 1)Uvedení propojovacích bodů vybavených obousměrnou kapacitou a maximální kapacity obousměrných toků;
 2)uvedení ujednání, jimiž se řídí používání kapacity zpětného toku (např. přerušitelná kapacita);
 3)uvedení propojovacích bodů, jímž byla udělena výjimka v souladu s čl. 4 odst. 4, doby trvání výjimky a důvodů, proč byla udělena.
 4.Soulad se standardem pro dodávky (článek 5)
 Popište zde prosím pro každý členský stát opatření přijatá za účelem


text:
dosažení souladu se standardem pro dodávky a s jakýmkoli zvýšeným standardem pro dodávky nebo dodržení jiné povinnosti uložené z důvodů zabezpečení dodávek plynu:
 a)použitá definice chráněných zákazníků, včetně kategorií spotřebitelů, na které se vztahuje, a jejich roční spotřeba plynu (dle kategorie, čisté hodnoty a procenta celostátní roční konečné spotřeby plynu);
 b)objemy plynu nezbytné pro splnění standardu pro dodávky podle scénářů popsaných v čl. 5 odst. 1 prvním pododstavci;
 c)kapacita nezbytná pro splnění standardu pro dodávky podle scénářů popsaných v čl. 5 odst. 1 prvním pododstavci;
 d)opatření zavedená za účelem splnění standardu pro dodávky:
 1)popis opatření;
 2)určení;
 3)pokud existuje, popište jakýkoli systém monitorování ex ante za účelem dosažení souladu se standardem pro dodávky;
 4)případný režim sankcí;
 5)popište pro každé opatření:
 –hospodářský dopad, účinnost a účelnost opatření,
 –dopad opatření na životní prostředí,
 –dopad opatření na spotřebitele;
 6)jsou-li použita jiná než tržní opatření (pro každé opatření):
 –odůvodněte, proč je opatření nezbytné (tj., proč nelze dosáhnout zabezpečení dodávek pomocí pouze tržních opatření),
 –odůvodněte, proč je opatření přiměřené (tj., proč je jiné než tržní opatření nejméně omezujícím prostředkem pro dosažení zamýšleného účinku),
 –předložte analýzu dopadů takového opatření:
 a)na zabezpečení dodávek jiného členského státu;
 b)na vnitrostátní trh;
 c)na vnitřní trh EU;
 7)v případě opatření zavedených po [Úřad pro publikace: Vložte prosím datum vstupu tohoto nařízení v platnost] uveďte prosím odkaz na veřejné posouzení dopadu opatření provedené v souladu s čl. 8 odst. 4;
 e)popište případně jakýkoli zvýšený standard pro dodávky nebo další povinnost uloženou z důvodů zabezpečení dodávek plynu:
 1)popis opatření;
 2)odůvodněte, proč je opatření nezbytné (tj., proč je nutné zvýšit standard pro dodávky, a pokud jsou použita jiná než tržní opatření, proč nelze dosáhnout zabezpečení dodávek pomocí pouze tržních opatření);
 3)odůvodnění, proč je opatření přiměřené (tj., proč je zvýšený standard pro dodávky nebo další povinnost nejméně omezujícím prostředkem pro dosažení zamýšleného účinku, a pokud jsou použita jiná než tržní opatření, proč je jiné než tržní opatření nejméně omezujícím prostředkem pro dosažení zamýšleného účinku);
 4)určení;
 5)dotčené objemy plynu a kapacity;
 6)mechanismus na jejich snížení na obvyklé hodnoty v duchu solidarity a v souladu s článkem 12;
 7)uveďte, jak toto opatření splňuje podmínky stanovené v čl. 5 odst. 2.
 5.Preventivní opatření
 Popište prosím preventivní opatření, která jsou zavedena nebo mají být přijata, včetně těch, jež se týkají plynu L:
 a)popis každého z preventivních opatření přijatých pro zjištěné riziko podle posouzení rizik, včetně jejich:
 1)vnitrostátního nebo regionálního rozměru;
 2)hospodářského dopadu, účinnosti a účelnosti;
 3)dopadu na životní prostředí;
 4)důsledků pro spotřebitele.
 Případně budou zahrnuta:
 –opatření na zlepšení propojení mezi sousedními členskými státy,
 –opatření za účelem diverzifikace tras přepravy plynu a zdrojů dodávek,
 –opatření na ochranu klíčové infrastruktury relevantní pro zabezpečení dodávek ve vztahu ke kontrole subjekty třetí země (v případě potřeby včetně obecných nebo odvětvových právních předpisů na prověřování investic, zvláštních práv určitých podílníků atd.);
 b)popis jiných opatření přijatých z důvodů jiných než posouzení rizik ale s pozitivním dopadem na zabezpečení dodávek regionu či členského státu;
 c)jsou-li použita jiná než tržní opatření (pro každé opatření):
 1)odůvodnění, proč je opatření nezbytné (tj., proč nelze dosáhnout zabezpečení dodávek pomocí pouze tržních


text:
opatření);
 2)odůvodnění, proč je opatření přiměřené (tj., proč je jiné než tržní opatření nejméně omezujícím prostředkem pro dosažení zamýšleného účinku);
 3)předložení analýzy dopadů takového opatření:
 –odůvodnění, proč je opatření nezbytné (tj., proč nelze dosáhnout zabezpečení dodávek pomocí pouze tržních opatření),
 –odůvodnění, proč je opatření přiměřené (tj., proč je jiné než tržní opatření nejméně omezujícím prostředkem pro dosažení zamýšleného účinku),
 –předložení analýzy dopadů takového opatření:
 a)na zabezpečení dodávek jiného členského státu;
 b)na vnitrostátní trh;
 c)na vnitřní trh EU;
 d)vysvětlení míry, do jaké byla ke zvýšení zabezpečení dodávek zvažována opatření v oblasti účinnosti, včetně opatření na straně poptávky;
 e)vysvětlení míry, do jaké byly ke zvýšení zabezpečení dodávek zvažovány obnovitelné zdroje energie.
 6.Jiná opatření a povinnosti (např. bezpečný provoz soustavy)
 Popište jiná opatření a povinnosti, jež byly uloženy plynárenským podnikům a jiným relevantním subjektům a které mohou mít dopad na zabezpečení dodávek plynu, jako jsou povinnosti pro bezpečný provoz soustavy, včetně toho, kdo by byl danou povinností ovlivněn, a objemů plynu, na které by se tato povinnost vztahovala. Vysvětlete, kdy přesně by se tato opatření použila a jak.
 7.Projekty infrastruktury
 a)Popište budoucí projekty infrastruktury, včetně projektů společného zájmu v regionu, a odhadovaný harmonogram jejich zavádění, kapacity a odhad dopadu na zabezpečení dodávek plynu v regionu;
 b)uveďte, jak projekty infrastruktury zohledňují desetiletý plán rozvoje sítě pro celou Unii vypracovaný sítí ENTSO pro zemní plyn podle čl. 8 odst. 10 nařízení (ES) č. 715/2009.
 8.Povinnosti veřejné služby týkající se zabezpečení dodávek
 Uveďte stávající povinnosti veřejné služby týkající se zabezpečení dodávek a stručně je popište (pro podrobnější informace použijte přílohy). Vysvětlete jasně, kdo musí takové povinnosti splnit a jak. Případně popište, jak a kdy by tyto povinnosti veřejné služby nastaly.
 9.Mechanismus vyvinutý pro spolupráci
 a)Popište mechanismus používaný pro spolupráci mezi členskými státy v regionu, včetně přípravy a provádění tohoto plánu preventivních opatření, plánu pro stav nouze a článku 12;
 b)popište mechanismus používaný pro spolupráci s jinými členskými státy vně regionu na návrhu a přijetí ustanovení nezbytných pro použití článku 12.
 10.Konzultace se zúčastněnými subjekty
 Popište prosím v souladu s čl. 7 odst. 1 mechanismus používaný pro provedené konzultace a jejich výsledky pro vývoj tohoto plánu a plánu pro stav nouze s uvedením:
 a)plynárenských podniků;
 b)relevantních organizací zastupujících zájmy domácností;
 c)relevantních organizací zastupujících zájmy průmyslových odběratelů plynu, včetně výrobců elektřiny;
 d)národního regulačního orgánu.
 11.Vnitrostátní specifika
 Uveďte jakékoli vnitrostátní okolnosti a opatření relevantní pro zabezpečení dodávek, jež nejsou zahrnuta do předchozích oddílů tohoto plánu, včetně těch, která se týkají dodávek plynu L, pokud plyn L není relevantní na regionální úrovni.
 Šablona pro plán pro stav nouze
 Obecné informace
 –Členské státy v regionu
 –Název příslušných orgánů účastnících se přípravy tohoto plánu
 10
 1.Definice krizových úrovní
 a)Uveďte pro každý členský stát subjekt odpovědný za vyhlášení každé z krizových úrovní a postupy, kterými se je při takových vyhlášeních v každém případě nutné řídit;
 b)pokud existují, zahrňte sem ukazatele nebo parametry používané ke zvážení, zda může událost vést k podstatnému zhoršení situace v oblasti dodávek plynu a k rozhodnutí o vyhlášení určité krizové úrovně.
 2.Opatření, která mají být přijata, dle krizové úrovně


text:
11
 2.1.Včasné varování
 a)Popište opatření, která mají být v této fázi použita, a pro každé opatření:
 1)uveďte stručný popis opatření a hlavních účastníků;
 2)popište postup, kterým se je případně nutné řídit;
 3)uveďte očekávaný přínos opatření ke zvládání dopadů jakékoli události nebo k předběžné přípravě na její výskyt;
 4)popište toky informací mezi účastníky.
 2.2.Úroveň výstrahy
 a)Popište opatření, která mají být v této fázi použita, a pro každé opatření:
 1)uveďte stručný popis opatření a hlavních účastníků;
 2)popište postup, kterým se je případně nutné řídit;
 3)uveďte očekávaný přínos opatření ke zvládnutí situace na úrovni výstrahy;
 4)popište toky informací mezi účastníky;
 b)popište povinnosti v oblasti podávání zpráv, které jsou plynárenským podnikům uloženy na úrovni výstrahy.
 2.3.Stav nouze
 a)Stanovte seznam předem vymezených opatření na straně nabídky i poptávky pro poskytnutí plynu v případě stavu nouze, včetně obchodních dohod mezi stranami zapojenými do těchto opatření, a případně mechanismů kompenzace pro plynárenské podniky;
 b)popište tržní opatření, která mají být v této fázi použita, a pro každé opatření:
 1)uveďte stručný popis opatření a hlavních účastníků;
 2)popište postup, kterým se je nutné řídit;
 3)uveďte očekávaný přínos opatření ke zmírnění situace ve stavu nouze;
 4)popište toky informací mezi účastníky;
 c)popište jiná než tržní opatření, která se plánují nebo mají být provedena ve stavu nouze, a pro každé opatření:
 1)uveďte stručný popis opatření a hlavních účastníků;
 2)poskytněte posouzení nezbytnosti takového opatření ke zvládnutí krize, včetně míry jeho použití;
 3)popište podrobně postup provádění opatření (např. co by vyvolalo zavedení tohoto opatření, kdo by přijal rozhodnutí);
 4)uveďte očekávaný přínos opatření jako doplňku k tržním opatřením ke zmírnění situace ve stavu nouze;
 5)posuďte jiné účinky opatření;
 6)odůvodněte soulad opatření s podmínkami stanovenými v čl. 10 odst. 4;
 7)popište toky informací mezi účastníky;
 d)popište povinnosti v oblasti podávání zpráv, které jsou plynárenským podnikům uloženy.
 3.Zvláštní opatření pro elektřinu a dálkové vytápění
 a)Dálkové vytápění
 1)Uveďte stručně pravděpodobný dopad narušení dodávek v odvětví dálkového vytápění;
 2)uveďte opatření a kroky, které je třeba přijmout s cílem zmírnit možný dopad narušení dodávek plynu na dálkové vytápění. Případně uveďte, proč není přijetí zvláštních opatření vhodné.
 b)Dodávky elektřiny vyráběné z plynu
 1)Uveďte stručně pravděpodobný dopad narušení dodávek v odvětví elektřiny;
 2)uveďte opatření a kroky, které je třeba přijmout s cílem zmírnit možný dopad narušení dodávek plynu na odvětví elektřiny. Případně uveďte, proč není přijetí zvláštních opatření vhodné;
 3)uveďte mechanismus a/nebo stávající ustanovení pro zajištění náležité koordinace, včetně výměny informací, mezi hlavními aktéry v odvětvích zemního plynu a elektřiny, zejména mezi provozovateli přepravních soustav, při různých krizových úrovních.
 4.Krizový manažer nebo skupina
 Uveďte, kdo je krizový manažer nebo skupina a definuje jeho či její úlohu.
 5.Úkoly a povinnosti jednotlivých aktérů
 a)Vymezte úkoly a povinnosti pro každou krizovou úroveň, včetně interakcí s příslušnými orgány a případně i s národními regulačními orgány, pro:
 1)plynárenské podniky;
 2)velkoodběratele;
 3)relevantní výrobce elektřiny;
 b)vymezte úkoly a povinnosti pro každou krizovou úroveň pro příslušné orgány a subjekty, které byly úkoly pověřeny.
 6.Mechanismy spolupráce
 a)Popište zavedené mechanismy pro spolupráci v regionu a pro zajištění náležité koordinace pro každou krizovou úroveň. Popište v míře, v jaké existují a nebyly uvedeny v


text:
bodu 2, rozhodovací postupy pro přiměřenou reakci na regionální úrovni na každé z krizových úrovní;
 b)popište zavedené mechanismy pro spolupráci s jinými členskými státy vně regionu a pro koordinaci kroků pro každou krizovou úroveň.
 7.Solidarita mezi členskými státy
 a)Popište ujednání mezi členskými státy v regionu pro zajištění uplatňování zásady solidarity uvedené v článku 12;
 b)popište ujednání mezi členskými státy v regionu a členskými státy náležejícími do jiných regionů pro zajištění uplatňování zásady solidarity uvedené v článku 12.
 8.Opatření, jež se týkají nežádoucí spotřeby nechráněnými zákazníky
 Popište opatření, která byla zavedena s cílem zabránit tomu, aby nechránění zákazníci odebírali během stavu nouze dodávky plynu určené pro chráněné zákazníky. Uveďte povahu opatření (správní, technická atd.), hlavní aktéry a postupy, kterými se je nutné řídit.
 9.Zkoušky stavu nouze
 a)Uveďte časový harmonogram pro simulaci reakce na stav nouze v reálném čase;
 b)uveďte účastníky, postupy a konkrétní simulované scénáře s vysokým a středním dopadem.
 Při aktualizacích plánu pro stav nouze popište stručně zkoušky provedené od předložení posledního plánu pro stav nouze a hlavní výsledky. Uveďte, která opatření byla v důsledku dotyčných zkoušek přijata.
 PŘÍLOHA VI
 Vzájemné hodnocení plánů preventivních opatření a plánů pro stav nouze
 1.Každý oznámený plán preventivních opatření a plán pro stav nouze podléhá vzájemnému hodnocení skupinou pro vzájemné hodnocení.
 2.Zřídí se jedna skupina pro vzájemné hodnocení na region. Každá skupina pro vzájemné hodnocení se skládá z nejvýše pěti příslušných orgánů a sítě ENTSO pro zemní plyn, přičemž každého z nich zastupuje jedna osoba, a z Komise jako pozorovatele. Komise vybírá zástupce příslušných orgánů a sítě ENTSO pro zemní plyn do skupin pro vzájemné hodnocení s přihlédnutím k zeměpisné vyváženosti a se zahrnutím nejméně jednoho příslušného orgánu ze sousedního členského státu. Členové skupiny pro vzájemné hodnocení nesmí být členy žádného příslušného orgánu nebo jiných subjektů či sdružení, které se podílely na přípravě plánů, jež jsou předmětem vzájemného hodnocení.
 3.Komise informuje skupinu pro vzájemné hodnocení o oznámení plánů. Příslušná skupina pro vzájemné hodnocení vypracuje do dvou měsíců po datu informování zprávu a předloží ji Komisi. Před předložením zprávy projedná skupina pro vzájemné hodnocení plán preventivních opatření a plán pro stav nouze alespoň jednou s příslušnými orgány, které plány vypracovaly. Komise zprávu zveřejní.
 4.Koordinační skupina pro otázky plynu projedná plány preventivních opatření a plány pro stav nouze s přihlédnutím ke zprávě o vzájemném hodnocení s cílem zajistit soudržnost mezi různými regiony a Unií jako celkem.
 PŘÍLOHA VII
 Výčet jiných než tržních opatření v oblasti zabezpečení dodávek plynu
 Při přípravě plánu preventivních opatření a plánu pro stav nouze zváží příslušný orgán použití tohoto orientačního a nevyčerpávajícího seznamu opatření pouze v případě stavu nouze:
 Opatření na straně nabídky:
 –použití strategického skladování plynu,
 –povinné využití zásob alternativních paliv (např. v souladu se směrnicí Rady 2009/119/ES
 12
 ),
 –povinné využití elektřiny vyrobené z jiných zdrojů než z plynu,
 –povinné zvýšení objemu těžby plynu,
 –povinné používání plynu ze skladovacích zařízení.
 Opatření na straně poptávky:
 –různé stupně povinného snižování odběru, včetně:
 –povinného přechodu na jiné palivo,
 –povinného využívání smluv, které lze přerušit a které nebyly plně využity, jako součásti tržních opatření,


text:
–povinného cíleného snížení odběru.
 PŘÍLOHA VIII
 Srovnávací tabulka
 Nařízení (EU) č. 994/2010
 Toto nařízení
 Článek 1
 Článek 1
 Článek 2
 Článek 2
 Článek 3
 Článek 3
 Článek 6
 Článek 4
 Článek 8
 Článek 5
 Článek 9
 Článek 6
 Článek 4
 Článek 7
 Článek 5
 Článek 8
 Článek 10
 Článek 9
 Článek 10
 Článek 10
 Článek 11
 Článek 11
 -
 Článek 12
 Článek 13
 Článek 13
 Článek 12
 Článek 14
 -
 Článek 15
 Článek 14
 Článek 16
 -
 Článek 17
 -
 Článek 18
 Článek 16
 Článek 19
 Článek 15
 Článek 20
 Článek 17
 Článek 21
 Příloha I
 Příloha II
 Článek 7
 Příloha III
 Příloha IV
 Příloha I
 -
 Příloha IV
 -
 Příloha V
 Příloha II
 -
 Příloha III
 Příloha VII
 -
 Příloha VI
 -
 Příloha VIII
 (1)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 39).
 (2)
 Byl-li tento úkol některým příslušným orgánem přenesen, uveďte prosím názvy subjektů, které se přípravy tohoto posouzení rizik zúčastnily jeho jménem.
 (3)
 Pro první posouzení zahrňte údaje z posledních dvou let. Pro aktualizace zahrňte údaje z posledních čtyř let.
 (4)
 Včetně velkoodběratelů, výroby elektřiny, dálkového vytápění, domácností, služeb a jiných (určete prosím zde uvedený typ spotřebitele). Uveďte též objem spotřeby chráněných zákazníků.
 (5)
 Popište uplatňovanou metodiku.
 (6)
 Byl-li tento úkol některým příslušným orgánem přenesen, uveďte prosím názvy subjektů, které se přípravy tohoto plánu zúčastnily jeho jménem.
 (7)
 Pro první plán zahrňte údaje z posledních dvou let. Pro aktualizace zahrňte údaje z posledních čtyř let.
 (8)
 Včetně velkoodběratelů, výroby elektřiny, dálkového vytápění, domácností, služeb a jiných (určete prosím zde uvedený typ spotřebitele).
 (9)
 Popište uplatňovanou metodiku.
 (10)
 Byl-li tento úkol některým příslušným orgánem přenesen, uveďte prosím názvy subjektů, které se přípravy tohoto plánu zúčastnily jeho jménem.
 (11)
 Zahrňte regionální i vnitrostátní opatření.
 (12)
 Směrnice Rady 2009/119/ES ze dne 14. září 2009, kterou se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy nebo ropných produktů (Úř. věst. L 265, 23.12.2009, s. 9).


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 10.10.2016
 COM(2016) 649 final
 2016/0317(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod zřízeném Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Odůvodnění a cíle návrhu
 Přiložený návrh představuje právní nástroj pro stanovení postoje Unie, který má jejím jménem přijmout orgán zřízený dohodou o přidružení mezi Unií a třetí zemí. Konkrétně se týká provádění Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“), pokud jde o přijetí seznamu rozhodců pro řešení sporů v obchodních záležitostech.
 Dohoda byla podepsána dne 27. června 2014 a od 1. září 2014 až do ratifikace členskými státy byla zčásti prozatímně prováděna. Rozhodnutím Rady (EU) 2016/839 ze dne 23. května 2016
 1
 bylo schváleno uzavření dohody a podle svého čl. 464 odst. 2 vstoupila dohoda dne 1. července 2016 v platnost.
 Dohodou byl zřízen Výbor pro přidružení ve složení pro obchod, který sleduje provádění hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) této dohody a řeší související otázky. Tento výbor má sestavit seznam rozhodců k zajištění řádného fungování mechanismu řešení sporů, jak je stanoveno v článku 404 dohody.
 Tento návrh nahrazuje návrh Komise COM(2015) 390 final
 2
 . Nahrazení je nezbytné, neboť dva rozhodci navržení Moldavskou republikou již nesplňují podmínky stanovené v čl. 404 odst. 2 dohody. Moldavská republika navrhla jiné dva kandidáty, kteří podmínky stanovené v čl. 404 odst. 2 splňují, a Evropská komise doporučuje Radě jejich schválení. Tento návrh navíc zohledňuje skutečnost, že dohoda vstoupila dne 1. července 2016 v platnost.
 Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Tento návrh provádí společnou obchodní politiku Unie vůči východní partnerské zemi, a to na základě ustanovení výše uvedené dohody. Jeho cílem je zřídit nezbytné institucionální nástroje, které umožní Unii a Moldavské republice účinně řešit dvoustranné spory týkající se uplatňování a výkladu této dohody. Je v souladu s přístupem Unie pro řešení sporů sjednaným nebo prováděným v rámci dohod o volném obchodu s dalšími obchodními partnery.
 Soulad s ostatními politikami Unie
 Tento návrh je v souladu s ostatními vnějšími politikami Unie, zejména s evropskou politikou sousedství a politikou rozvojové spolupráce ve vztahu k Moldavské republice, a tyto politiky doplňuje.
 2.Právní základ, subsidiarita a proporcionalita
 Právní základ
 Právním základem pro stanovení postoje, který má Unie zaujmout ve výborech zřízených dohodou, je Smlouva o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména čl. 207 odst. 4 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy.
 Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Společná obchodní politika je v souladu s článkem 3 SFEU definována jako oblast, jež spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
 Proporcionalita
 Tento návrh je nezbytný pro provádění mezinárodních závazků Unie stanovených v dohodě s Moldavskou republikou.
 Volba nástroje
 Tento návrh je v souladu s čl. 218 odst. 9 SFEU, jenž


text:
stanoví přijímání rozhodnutí Radou. Neexistuje žádný jiný právní nástroj, který by mohl být použit za účelem dosažení cíle vyjádřeného v tomto návrhu.
 3. VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Nevztahuje se na tento návrh.
 Konzultace se zúčastněnými stranami
 Konzultace se zúčastněnými stranami se na tento návrh nevztahují.
 Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Komise vzala v úvahu připomínky vznesené členskými státy v posledních letech, pokud jde o státní příslušníky Unie, kteří jsou vhodnými a kvalifikovanými osobami pro působení jako rozhodci v rozhodčích řízeních v rámci obchodních dohod Unie.
 Posouzení dopadů
 Tento návrh se týká provádění institucionálních aspektů dohody mezi Unií a Moldavskou republikou, a zejména její hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti). Návrh nemá žádný dopad na hospodářskou, sociální nebo environmentální politiku Unie. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. července 2016 a její provádění je ve velmi rané fázi.
 Účelnost právních předpisů a zjednodušování
 Na dohodu mezi Unií a Moldavskou republikou se nevztahují postupy programu REFIT; dohoda nepředstavuje žádné náklady pro malé a střední podniky ani nepředstavuje žádný problém z hlediska digitálního prostředí.
 Základní práva
 Návrh nemá žádné důsledky pro ochranu základních práv.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Nevztahuje se na tento návrh.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Provádění dohody je pravidelně přezkoumáváno Radou přidružení EU-Moldavská republika. Evropská komise se rovněž zavázala podávat každý rok zprávu o provádění hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody, včetně prvků obsažených v tomto návrhu, Evropskému parlamentu.
 Informativní dokumenty (u směrnic)
 Nevztahuje se na tento návrh.
 Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 Cílem návrhu je přijetí postoje Unie ohledně provádění obchodní části dohody mezi Unií a Moldavskou republikou. Hlava V (Obchod a obchodní záležitosti) této dohody obsahuje kapitolu 14 (Řešení sporů), která stanoví mechanismus pro řešení obchodních sporů mezi stranami dohody, pokud jde o uplatňování nebo výklad obchodní části dohody. Podle ustanovení o rozhodčím řízení uvedeném v kapitole 14 může žalující strana požádat o ustavení rozhodčího tribunálu k urovnání dvoustranného sporu. Článek 404 dohody stanoví pravidla týkající se složení rozhodčího tribunálu. Dohoda předpokládá vytvoření seznamu kvalifikovaných osob, které mohou působit jako rozhodci. V důsledku toho byl se zástupci vlády Moldavské republiky projednán návrh seznamu rozhodců, kteří jsou ochotni a schopni působit v rozhodčím tribunálu, přičemž bylo stanoveno pět kandidátských rozhodců z Unie, pět kandidátských rozhodců z Moldavské republiky a pět státních příslušníků třetích zemí, kteří mohou zastávat funkci předsedy rozhodčího tribunálu. Seznam bude použit v případech, kdy bude třeba vytvořit rozhodčí tribunál.
 2016/0317 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod zřízeném Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec, ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:


text:
(1)Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé
 3
 (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 1. července 2016.
 (2)V čl. 404 odst. 1 dohody se stanoví, že Výbor pro přidružení ve složení pro obchod stanovený v čl. 438 odst. 4 dohody se musí shodnout na seznamu osob na funkci rozhodce v řízeních o řešení sporů do šesti měsíců od vstupu dohody v platnost.
 (3)V souladu s čl. 404 odst. 1 dohody byl se zástupci vlády Moldavské republiky projednán návrh seznamu rozhodců, kteří by mohli působit v rozhodčím tribunálu, přičemž bylo navrženo pět kandidátských rozhodců z Unie, pět kandidátských rozhodců z Moldavské republiky a pět státních příslušníků třetích zemí, kteří mohou zastávat funkci předsedy rozhodčího tribunálu.
 (4)Je proto vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod v souvislosti se seznamem osob, které mají působit jako rozhodci při řízení o řešení sporů,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod v souvislosti s přijetím seznamu osob, které mají působit jako rozhodci při řízení o řešení sporů, vychází z návrhu rozhodnutí uvedeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Zástupci Unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod mohou odsouhlasit drobné změny předlohy rozhodnutí bez dalšího rozhodnutí Rady.
 Článek 2
 Po přijetí bude rozhodnutí Výboru pro přidružení ve složení pro obchod zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 141, 28.5.2016, s. 28.
 (2)
 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?qid=1469533573883&uri=CELEX:52015PC0390
 (3)
 Rozhodnutí Rady 2014/492/EU ze dne 16. června 2014 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 260, 30.8.2014, s. 1).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 10.10.2016
 COM(2016) 649 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod zřízeném Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé
 Návrh
 rozhodnutí Výboru pro přidružení ve složení pro obchod EU-Moldavská republika č. 1/2016
 ze dne ... 2016
 o sestavení seznamu rozhodců podle čl. 404 odst. 1 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé
 VÝBOR PRO PŘIDRUŽENÍ VE SLOŽENÍ PRO OBCHOD,
 s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé, podepsanou v Bruselu dne 27. června 2014, a zejména na čl. 404 odst. 1 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro


text:
atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 1. července 2016.
 (2)V souladu s čl. 404 odst. 1 dohody sestaví Výbor pro přidružení ve složení pro obchod stanovený v čl. 438 odst. 4 dohody seznam 15 osob, které mohou působit jako rozhodci v dvoustranných řízeních o řešení sporů, do šesti měsíců od vstupu dohody v platnost,
 PŘIJAL TOHO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Seznam osob, které mohou působit jako rozhodci pro účely čl. 404 odst. 1 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé, je stanoven v příloze tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V ... dne ...
 Za Výbor pro přidružení
 ve složení pro obchod
 předseda
 PŘÍLOHA
 SEZNAM ROZHODCŮ PODLE ČL. 404 ODST. 1 DOHODY
 Rozhodci navržení Moldavskou republikou
 1.Mihail BURUIANĂ
 2.Procop BURUIANA
 3.Octavian CAZAC
 4.Lilia GRIBINCEA
 5.Viorel RUSU
 Rozhodci navržení Evropskou unií
 1.Jacques BOURGEOIS
 2.Claus–Dieter EHLERMANN
 3.Pieter Jan KUIJPER
 4.Giorgio SACERDOTI
 5.Ramon TORRENT
 Předsedové
 1.Leora BLUMBERG (Jihoafrická republika)
 2.William DAVEY (Spojené státy americké)
 3.Merit JANOW (Spojené státy americké)
 4.Helge SELAND (Norsko)
 5.David UNTERHALTER (Jihoafrická republika)