text:
projekty v oblasti transevropských energetických sítí.
 Ustanovení čl. 2 odst. 2 tohoto návrhu mění
 článek 4 nařízení (ES) č. 680/2007 a stanoví, že žádosti o nástroj pro sdílení
 rizika pro projektové dluhopisy se podávají k EIB, jak tomu je v současné době
 u LGTT.
 Ustanovení čl. 2 odst. 3 návrhu umožní
 přerozdělení prostředků až do výše 200 milionů EUR z nástroje pro úvěrové
 záruky pro projekty transevropských sítí v oblasti dopravy (LGTT) a 10 milionů
 EUR z rozpočtu transevropských energetických sítí ve prospěch iniciativy
 pro projektové dluhopisy Evropa 2020. Zatížení rozpočtu EU bude přísně omezené
 na rozpočtové prostředky a zbytkové riziko ponese EIB.
 Aby se zajistilo rychlé uplatnění tohoto
 nařízení, stanoví článek 3 návrhu, že navrhované nařízení by mělo vstoupit v
 platnost prvním dnem po jeho vyhlášení.
 4.
 ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Iniciativa bude
 zcela financována přerozdělením prostředků z rozpočtů stávajících programů pro
 rok 2012 a 2013.
 Nařízením (ES) č. 680/2007
 byla již stanovena částka 500 mil. EUR pro LGTT, z čehož až 200 mil. EUR může
 být přesunuto a použito na projektové dluhopisy v pilotní fázi v oblasti
 dopravy takto:
 06 03 03
 transevropské dopravní sítě až 200 mil. EUR v letech
 2012–2013
 10 mil. EUR, resp.
 20 mil. EUR lze přesunout z rozpočtových linií transevropských energetických
 sítí a rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace takto:
 32 03 02
 transevropské energetické sítě až 10 mil. EUR v letech
 2012–2013 pro projekty transevropských energetických sítí
 09 03 01 rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace až
 20 mil. EUR v roce 2013 pro projekty IKT a širokopásmových služeb
 Tato rozpočtová přerozdělení jsou stanovena ve
 finančním výkazu k návrhu. Rozpočet EU nebude poskytovat žádné podmíněné
 záruky, jelikož příspěvek EU bude omezen na částku, která bude k tomuto účelu
 určena v rámci rozpočtových linií.
 2011/0301 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES,
 kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013),
 a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování
 finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a
 energetických sítí
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na články 172 a 173 odst. 3 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[6],
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7],
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č.
 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006[8]
 zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace s různými druhy
 prováděcích opatření, jež jsou uskutečňována prostřednictvím zvláštních
 programů, k nimž patří program na podporu politiky informačních a komunikačních
 technologií (IKT), který podporuje posilování vnitřního trhu pro výrobky a
 služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby založené na
 informačních a komunikačních technologiích a snaží se povzbudit inovace
 prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a
 investic do nich.
 (2)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 680/2007 ze dne 20. června 2007[9]
 stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční


text:
pomoci Společenství v oblasti
 transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj pro sdílení
 rizika pod názvem „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských sítí
 v oblasti dopravy“.
 (3)
 V průběhu následujících deseti let budou zapotřebí
 nebývale rozsáhlé objemy investic do evropských dopravních a energetických sítí
 a sítí informačních a komunikačních technologií na podporu stěžejních činností
 v rámci strategie Evropa 2020 a za účelem rozvoje inteligentních,
 modernizovaných a plně vzájemně propojených infrastruktur pro podporu dokončení
 vnitřního trhu. Investiční potřeby pro transevropské dopravní sítě se odhadují
 na 500 mld. EUR. Co se týče projektů v oblasti infrastruktury, které jsou pro
 Evropu významné, jsou ohroženy investice ve výši zhruba 100 mld. EUR
 v důsledku překážek souvisejících s udělováním povolení, právními předpisy
 a financováním, zatímco dalších 100 mld. EUR zajistí přímo dané odvětví.
 Investiční potřeby pro splnění cíle Digitální agendy v podobě zajištění
 přístupu k rychlému internetu pro všechny občany a podniky v Evropě se pohybují
 od 181 do 273 mld. EUR, z čehož by měly investice soukromého sektoru dosáhnout
 30 až 100 mld. EUR.
 (4)
 Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8.
 června 2011 o investování do budoucna: nový víceletý finanční rámec (VFR) pro
 konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu[10] zdůraznil, že Unie by měla
 jednat zejména, aby posílila využívání finančních zdrojů Unie jako katalyzátoru
 pro získání dalších finančních prostředků od Evropské investiční banky (EIB),
 Evropské banky pro obnovu a rozvoj, dalších mezinárodních finančních institucí
 a soukromého sektoru, a uvítal iniciativu pro projektové dluhopisy Evropa 2020
 jako mechanismu pro sdílení rizika s EIB, který poskytuje omezenou podporu z
 rozpočtu Unie, jež by měla využít finančních prostředků Unie a přilákat
 soukromé investory, aby se podíleli na předních projektech Unie v souladu s
 cíli strategie Evropa 2020.
 (5)
 Finanční nástroje mohou zlepšit efektivitu
 rozpočtových výdajů a docílit vysokých multiplikačních účinků z hlediska
 získání finančních prostředků ze soukromého sektoru a dosažených objemů
 investic. Očekávaný multiplikační účinek iniciativy pro projektové dluhopisy
 Evropa 2020 je 15–20.
 (6)
 Rada dne 12. července 2011 upozornila na
 skutečnost, že finanční nástroje je potřeba posuzovat z hlediska pákových
 efektů v porovnání se stávajícími nástroji, riziky, která by vznikla pro vládní
 rozvahy, a možným vytěsněním soukromých institucí. Sdělení Komise[11], týkající se pilotní fáze
 iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a posouzení dopadů této
 iniciativy vycházející z veřejných konzultací, přispívá k řešení výše
 uvedených otázek.
 (7)
 Iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 má
 dva cíle: za prvé pomoci financovat projekty, které tvoří priority evropské
 politiky, a za druhé umožnit větší angažovanost soukromého sektoru na
 kapitálovém trhu v oblasti dlouhodobého financování infrastrukturních projektů.
 Přesměruje některé rozpočtové výdaje EU do oblastí podporujících růst s
 přihlédnutím k rozpočtové disciplíně Unie a stropům v rámci stávajícího
 víceletého finančního rámce.
 (8)
 Bude to první finanční nástroj, který bude přínosem
 pro projekty v oblasti infrastruktury s podobnými finančními potřebami v
 různých odvětvích, a jako takový přinese větší výhody, co se týče dopadu na
 trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Poskytne zúčastněným stranám z
 oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány, stavební
 společnosti a provozovatelé, soudržný nástroj.
 (9)
 V rámci

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa
 2020 by dluhopisy byly emitovány projektovými společnostmi, rozpočet Unie
 společně s financováním ze strany finančního partnera by byl použit ke zlepšení
 úvěrové kvality dluhopisů pro přilákání investorů z kapitálového trhu s
 dluhopisy, jako jsou penzijní fondy a pojišťovny.
 (10)
 Podpora Unie by měla zmírnit riziko související s
 projektovými dluhopisy do té míry, že účastníci kapitálového trhu budou ochotni
 investovat do většího objemu projektových dluhopisů na infrastrukturní
 projekty, než jak by to bylo možné bez podpory Unie.
 (11)
 Hospodářská obnova Evropy by neměla být ohrožena
 rostoucím přetížením dopravy, chybějícím energetickými přípojkami a
 zpomalováním rozšiřování širokopásmových služeb v důsledku problémů
 infrastrukturních projektů při získávání přístupu k dlouhodobým finančním
 prostředkům ze soukromého sektoru nebo veřejného financování.
 (12)
 Přehodnocení programů investic do infrastruktury,
 které provedly členské státy v kontextu fiskálních úspor a strukturálních
 reforem, neusnadní požadované zrychlení investic do infrastruktury. Dlouhodobé
 půjčky od bank na projekty infrastruktury jsou navíc stále nedostačující a
 drahé a vyžadují alternativní a konkurenceschopné zdroje dluhového financování.
 (13)
 Finanční prostředky získané formou dluhopisů z
 kapitálových trhů však nejsou v Unii pro projekty infrastruktury snadno
 dostupné. V důsledku fragmentace trhů s dluhopisy v celé EU, společně s velikostí
 a komplexností infrastrukturních projektů, které vyžadují dlouhé lhůty potřebné
 pro přípravu projektů, je řešení tohoto problému na úrovni Unie urychleným
 procesem s dostatečným předstihem před nástrojem pro propojení Evropy
 včasné a vhodné.
 (14)
 A proto by pilotní fáze iniciativy pro projektové
 dluhopisy Evropa 2020 měla být spuštěna během stávajícího finančního rámce za
 účelem rozvoje financování prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů v
 oblasti infrastruktury obecněji a rozšíření finančních nástrojů aktuálně
 dostupných pro projekty v oblasti dopravy.
 (15)
 Za účelem realizace pilotní fáze iniciativy pro
 projektové dluhopisy Evropa 2020 by mělo být změněno rozhodnutí č. 1639/2006/ES
 a nařízení (ES) č. 680/2007. Cílem pilotní fáze je podpora infrastrukturních
 projektů s komerčním potenciálem v odvětví dopravy, energetiky a IKT,
 přičemž po roce 2013 může být tato iniciativa rozšířena i na další odvětví.
 (16)
 S ohledem na dlouholeté zkušenosti EIB jako
 největšího finančníka infrastrukturních projektů a vzhledem k povaze EIB jako
 finančního orgánu zřízeného Smlouvou by Komise měla do provádění této pilotní
 fáze EIB zapojit. Zvláštní podmínky spolupráce, včetně sdílení rizika a odměny
 EIB, by měly být stanoveny v dohodě mezi Komisí a EIB.
 (17)
 Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy
 Evropa 2020 bude zahájena v rámci přípravy navrhovaného nástroje pro propojení
 Evropy. Tato pilotní fáze pomůže vytvořit cestu pro finanční nástroj pro
 sdílení rizika v rámci nástroje pro propojení Evropy.
 (18)
 Žádost o podporu, výběr a realizaci všech projektů
 podléhá právním předpisům Unie, zejména s ohledem na státní podpory, a je
 zapotřebí zajistit, aby nevznikaly deformace trhu nebo se k existujícím
 deformacím nepřidávaly další.
 (19)
 Pilotní fáze by měla být financována
 prostřednictvím přerozdělení rozpočtů na roky 2012 a 2013 ze stávajících
 programů pro oblast dopravy, energetiky a telekomunikací. Tak by mohlo být
 přerozděleno pro tuto iniciativu až 200 mil. EUR z rozpočtu transevropských
 dopravních sítí, až 20 mil. EUR z rozpočtu rámcového programu pro
 konkurenceschopnost a inovaci a až 10 mil. EUR


text:
z rozpočtu transevropských
 energetických sítí. Dostupný rozpočet omezuje jak rozsah této iniciativy, tak
 počet projektů, které lze podpořit.
 (20)
 Žádosti o rozpočtové finanční prostředky by měly vycházet
 od EIB na základě řady projektů, které by EIB považovala za vhodné a
 uskutečnitelné. Veškeré žádosti by měly být učiněny do 31. prosince 2013. V
 důsledku komplexnosti velkých infrastrukturních projektů by k jejich schválení
 by mohlo dojít později, nejpozději však do 31. prosince 2014.
 (21)
 Aby se zajistila účinnost opatření stanovených v
 tomto nařízení, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po
 vyhlášení.
 PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Změny
 rozhodnutí č. 1639/2006/ES
 Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se mění takto:
 1. V čl. 26 odst. 2 se písmeno b)
 nahrazuje tímto:
 „(b) povzbuzování inovací prostřednictvím
 širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a širokopásmových
 služeb a investic do nich;“
 2. Článek 31 se mění takto:
 a) odstavec 2 se nahrazuje tímto:
 „2. Projekty se zaměřují na podporu inovací,
 přenosu technologií a rozšiřování nových technologií, jež jsou vyvinuté
 natolik, že je lze zavést na trh.
 Unie může do rozpočtu projektů uvedených v
 odst. 1 písm. a) přispívat prostřednictvím grantů.
 Unie může také poskytnout finanční příspěvek
 pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro úvěry nebo záruky, které
 poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro
 projektové dluhopisy, jak je uvedeno v odstavcích 2a až 2d.“
 b) Vkládají se následující odstavce 2a až 2d:
 „2a. Nástrojem pro sdílení rizika pro
 projektové dluhopisy se rozumí úvěrové posílení, které splňuje následující
 kritéria:
 a) má formu půjčky nebo záruky od Evropské
 investiční banky na financování poskytnuté pro projekty v oblasti IKT a
 širokopásmových služeb;
 b) vztahuje se na rizika dluhové služby
 projektu a zmírňuje úvěrové riziko držitelů dluhopisů;
 c) používá se pouze pro projekty, jejichž
 finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
 2b. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení
 rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých
 nákladů, je omezena výhradně na výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení
 rizika pro projektové dluhopisy, a souhrnný rozpočet Unie proto nesmí být nijak
 dále zatížen. Zbytkové riziko související se všemi operacemi nese EIB.
 2c. Podrobné podmínky pro provádění nástroje
 pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sledování a kontroly, se
 stanoví v pověřovací smlouvě mezi Komisí a EIB.
 2d. V roce 2013 je možné
 použít částku až do výše 20 mil. EUR z rozpočtu pro politiku IKT a
 širokopásmových služeb v souladu s pravidlem stanoveným v příloze I
 písm. b). Nástroj na sdílení rizika může použít výnosy
 získané v průběhu investičního období na nové půjčky a záruky.“
 Článek 2
 Změny
 nařízení (ES) č. 680/2007
 Nařízení (ES) č. 680/2007 se mění takto:
 1) V článku 2:
 se doplňují nové body 14 a 15, které znějí:
 „14. „nástrojem pro sdílení rizika pro
 projektové dluhopisy“ úvěrové posílení poskytnuté pro projekty společného
 zájmu. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se vztahuje na
 rizika dluhové služby projektu a zmírňuje úvěrové riziko držitelů dluhopisů.
 Používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází
 z výnosů projektu.
 15. „úvěrovým posílením“


text:
použití půjčky nebo
 záruky poskytnuté Evropskou investiční bankou za účelem zlepšení úvěrové
 kvality projektového dluhu.“
 2) V čl. 4 prvním pododstavci:
 se doplňuje nová věta, která zní:
 „Žádosti o nástroj pro sdílení rizika pro projektové
 dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g) se podávají EIB v souladu s obvyklými
 postupy EIB pro podávání žádostí.“
 3) V článku 6 se odstavec 1 mění takto:
 (a) v písmenu d) se doplňuje nová věta,
 která zní:
 „V roce 2012 a 2013 je možné přerozdělit částku
 až 200 milionů EUR pro nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v
 odvětví dopravy.“
 b) vkládá se nové písmeno g), které zní:
 „g) finanční příspěvek pro EIB na vytváření
 rezerv a přidělování kapitálu pro úvěry nebo záruky, které poskytne EIB z
 vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy
 v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí. Expozice Unie
 vůči nástroji pro sdílení rizika, včetně poplatků za správu a jiných
 způsobilých nákladů, je omezena výhradně na výši příspěvku Unie na nástroj pro
 sdílení rizika pro projektové dluhopisy, a souhrnný rozpočet Unie proto
 nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související se všemi operacemi
 nese EIB. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro
 projektové dluhopisy, včetně jeho sledování a kontroly, se stanoví
 v pověřovací smlouvě mezi Komisí a EIB. V roce 2012 a 2013 může být
 v souladu s postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2 z rozpočtových linií pro
 transevropské dopravní (LGTT) a energetické sítě na nástroj pro sdílení rizika
 pro projektové dluhopisy přerozdělena částka až 210 milionů EUR, z toho až 200
 milionů EUR na projekty v oblasti dopravy a 10 milionů EUR na projekty v
 oblasti energetiky. Nástroj na sdílení rizika může použít výnosy získané v
 průběhu investičního období na nové půjčky a záruky.
 Článek 3
 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem
 po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO
 NÁVRHY
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1 Název návrhu/podnětu
 1.2 Příslušné
 oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3 Povaha
 návrhu/podnětu
 1.4 Cíle
 1.5 Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.6 Doba
 trvání akce a finanční dopad
 1.7 Předpokládaný
 způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1 Pravidla
 pro sledování a podávání zpráv
 2.2 Systém
 řízení a kontroly
 2.3 Opatření
 k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1 Okruhy
 víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 3.2 Odhadovaný
 dopad na výdaje
 3.2.1 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2 Odhadovaný
 dopad na operační prostředky
 3.2.3 Odhadovaný
 dopad na prostředky správní povahy
 3.2.4 Soulad
 se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5 Příspěvky
 třetích stran
 3.3 Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady,
 kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro
 konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým
 se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v
 oblasti transevropských dopravních


text:
a energetických sítí
 1.2. Příslušné oblasti politik
 podle členění ABM/ABB[12]
 Oblast politiky: Hospodářské a finanční
 záležitosti
 Aktivita ABB: Finanční operace a
 nástroje
 Oblast politiky: Mobilita a doprava
 Aktivita ABB: Transevropské sítě
 Oblast politiky: Informační společnost a
 média
 Činnosti: Zavádění IKT (0903)
 Oblast politiky: Energetika
 Aktivita ABB: Transevropské sítě (3203)
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 Návrh/podnět se týká akce
 přesměrované na jinou akci
 1.4. Cíle
 1.4.1. Víceleté strategické cíle
 Komise sledované návrhem/podnětem
 Příprava
 nástroje pro propojení Evropy (CEF)
 Podpora
 rozvoje infrastruktur v oblasti energetiky, které zajistí kontinuitu a
 bezpečnost dodávky energie, a tím správné fungování hospodářství
 Zajištění
 propojení a interoperability dopravních sítí
 Podpora
 zavádění IKT
 1.4.2. Specifické cíle a příslušné
 aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl: Počet podpořených projektů
 v odvětví dopravy, energetiky a širokopásmových služeb.
 Aktivita ABB:
 ECFIN: Finanční operace a nástroje
 MOVE: Propojení a interoperabilita sítí
 prostřednictvím odstranění míst s nedostatečnou propustností
 INFSO: Zavádění IKT (0903)
 ENER: Zlepšení bezpečnosti dodávky energie
 prostřednictvím infrastruktury
 1.4.3. Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky,
 které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
 Cílem této iniciativy je podpořit obnovu
 evropských trhů s projektovými dluhopisy a usnadnit projektům
 infrastruktury přístup k finančním prostředkům. Iniciativa pro projektové
 dluhopisy Evropa 2020 představuje nový finanční nástroj pro sdílení rizika,
 který bude zaveden v politikách transevropských sítí pro oblast dopravy,
 energetiky a telekomunikací, konkrétně širokopásmových služeb. Usiluje o
 podporu většího objemu dluhových finančních prostředků ze soukromého sektoru
 pro evropské infrastrukturní projekty.
 Rozpočet EU jako součást rozpočtů transevropských
 dopravních a energetických sítí a rámcového programu pro
 konkurenceschopnost a inovaci (CIP) není použit ve formě grantu, ale místo toho
 investován ve formě rezerv a přidělování kapitálu v Evropské investiční bance
 (EIB) pro pokrytí části rizika, které na sebe EIB bere při financování
 infrastrukturních projektů v rámci této iniciativy.
 Provádění tohoto nástroje by mělo umožnit:
 a) EIB poskytovat větší objemy finančních
 prostředků pro infrastrukturní projekty a rizikovější, nicméně stále
 „financovatelné“ projekty.
 b) vytvoření multiplikačního účinku financí z
 rozpočtu EU na soukromé investice do infrastruktury, takže 1 EUR z finančních
 prostředků EU přidělených na iniciativu by mohlo generovat 15 až 20 EUR
 investovaných do evropských infrastrukturních projektů.
 Vzhledem k částkám, které jsou v rámci
 rozpočtových linií k dispozici, a k jejich nezastupitelnosti v pilotní fázi se
 však odhaduje, že počet projektů infrastruktury, které je možné podpořit, se
 omezuje na 5–14. Tento odhadovaný počet projektů bude záviset hlavně na jejich
 velikosti a přijetí na trhu.
 1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů
 Cílem je zvýšit dostupnost financování
 prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů pro infrastrukturní projekty,
 které mají nárok na podporu v souladu s nařízením č. 680/2007 a rozhodnutím č.
 1639/2006/ES. Použijí se tyto ukazatele:
 – Počet projektů v oblasti transevropských
 dopravních a energetických sítí a širokopásmových služeb, které získaly
 finanční prostředky od EIB v rámci této iniciativy.
 – Dosažený multiplikační účinek, a to kumulativní
 i podle odvětví. Očekává se multiplikační účinek se součinitelem 15–20, pokud
 jde o podporu ze strany rozpočtu EU v porovnání s celkovými investicemi,
 poskytnutými na projekty podporované v rámci této iniciativy, a pokud jde o
 podmínky transakcí.
 – Objem finančních prostředků získaných z
 kapitálových


text:
trhů formou dluhopisů na tyto projekty – kumulativní i podle
 příslušných odvětví.
 Sledování výsledků bude vycházet ze zpráv EIB a
 průzkumu trhu.
 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1. Potřeby, které mají být
 uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 V důsledku fiskálních úspor v členských
 státech hrozí nebezpečí, že projekty v oblasti infrastruktury, které jsou v
 zájmu EU, nebudou realizovány dostatečně rychle, takže nebude možné splnit cíle
 strategie Evropa 2020, což ohrozí hospodářskou obnovu a růst v EU.
 Navíc v důsledku problémů v oblasti likvidity a
 rizik, které se během finanční krize objevily, reagovaly banky zkrácením délky
 půjček, zvýšením cen a požadavků na kolaterál pro projekty v oblasti
 infrastruktury. Přestože trhy s dluhopisy emitovanými bankami jeví náznaky obnovy,
 projekty v oblasti infrastruktury mají i nadále problémy při získávání
 dlouhodobého dluhového financování. Proto se zvýšila potenciální důležitost
 trhů s dluhopisy jako zdroje financí. Jelikož však neexistují žádná trvalá
 veřejná opatření pro úvěrové posílení, nebyly v posledních letech emitovány
 žádné projektové dluhopisy na projekty v oblasti transevropských dopravních a
 energetických sítí nebo širokopásmových služeb.
 Cílem iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa
 2020 je poskytnout úvěrové posílení potřebné k přilákání investorů na
 kapitálovém trhu. Tato iniciativa by umožnila vytvoření nové třídy aktiv z
 hlediska dluhopisů na projekty v oblasti infrastruktury. V kontextu hospodářské
 obnovy a podpůrných opatření stimulujících růst je nezbytné spustit tuto
 iniciativu v okamžiku, kdy investoři na kapitálovém trhu začali hledat
 alternativní, spíše dlouhodobé než bezpečné investiční možnosti. Aby bylo možné
 stimulovat tržní chování a zajistit efektivnější provádění finančních nástrojů
 v rámci nástroje pro propojení Evropy, je potřeba, aby byla spuštěna pilotní
 fáze rovněž pro účely hodnocení trhu, které by umožnilo optimalizaci koncepce
 pro období po roce 2013.
 1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Tato iniciativa spíše doplní, než nahradí
 půjčování od bank, a tím poskytne alternativní a konkurenceschopný zdroj
 dlouhodobého dluhového financování pro projekty. Podobné nástroje, které by
 přilákaly finanční prostředky z kapitálových trhů pro klíčové evropské
 infrastrukturní projekty, neexistují.
 Jsou zapotřebí inovativní řešení, která
 bezodkladně zmobilizují větší podíl soukromých úspor z EU i zahraničí pro
 projekty infrastruktury a zmírní tlak na vnitrostátní veřejné rozpočty.
 Finanční operace EIB v rámci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020
 doplní činnosti prováděné v rámci stávajících kapitálových a dluhových
 nástrojů, Marguerite a nástroje pro úvěrové záruky pro projekty
 transevropských sítí v oblasti dopravy (LGTT).
 Finanční operace EIB představují jasně viditelný a
 účinný nástroj pro podporu infrastrukturních projektů v oblasti dopravy,
 energetiky a IKT, které jsou významné pro provádění strategie Evropa 2020. EIB
 přenáší v plném rozsahu finanční výhody, které plynou z podpory ze strany EU a
 z atraktivních nákladů na financování EIB pro konečné příjemce ve formě
 konkurenceschopných úrokových sazeb.
 Nástroj pro sdílení rizika poskytuje nezbytnou
 finanční podporu EU pro projekty, které by za normálních okolností nesplňovaly
 standardní pokyny a kritéria EIB.
 1.5.3. Závěry vyvozené z podobných
 zkušeností v minulosti
 Zjištění jsou shrnuta a analyzována v posouzení
 dopadů, které je přiloženo k tomuto návrhu.
 Zkušenosti s nástrojem pro úvěrové záruky pro
 projekty transevropských sítí v oblasti dopravy (LGTT) ukazují, že je potřeba
 mnoho času na to, aby finanční


text:
trhy, finanční a právní poradci, veřejné
 orgány, sponzoři projektů a provozovatelé přijali nové myšlenky a pochopili,
 jak příznivý dopad má LGTT na finanční strukturování projektů. Nástroj LGTT byl
 zaveden v roce 2007 a byla to novinka. Specializovaný nástroj, který pokrýval
 provozní rizika po skončení období výstavby u projektů v oblasti dopravní
 infrastruktury. Je tudíž důležité spustit pilotní fázi iniciativy pro
 projektové dluhopisy Evropa 2020, abychom nepřišli o impulz zúčastněných stran,
 které tuto iniciativu vítají.
 1.5.4. Provázanost a možná součinnost
 s dalšími finančními nástroji
 Tato iniciativa je v souladu se strategií Evropa
 2020, s návrhem na provádění nástroje pro propojení Evropy a roční analýzou
 růstu.
 Nástroj pro propojení Evropy vytvoří dlouhodobý
 rámec, který zajistí rozvoj a realizaci projektů v oblasti energetiky,
 dopravy a telekomunikací včas a efektivně. Souhrnná strategie prioritních
 příležitostí pro projekty v oblasti infrastruktury, jak ji navrhla Komise dne 29.
 června 2011[13],
 má značný potenciál získat více finančních prostředků ze soukromého sektoru a
 zároveň pomoci dokončit vnitřní trh. Strategie včetně výběru projektů, které
 mají nárok na financování, je transparentní, a tak zajišťuje vysokou úroveň
 jistoty pro všechny zúčastněné strany. Pro vytvoření celkových rámcových
 podmínek pro infrastrukturní investice, které přinutí zúčastněné strany změnit
 chování a zrychlí tempo zásahů je zapotřebí stanovení politických priorit,
 předpisů, pobídkových schémat, úzké spolupráce zúčastněných stran, informačních
 a osvětových kampaní v rámci této strategie. Granty a finanční nástroje, obojí
 na základě zřejmých finančních pravidel, by byly k dispozici koordinovaným
 způsobem.
 Finanční nástroje jsou zapotřebí pro omezení
 určitých překážek, které zabraňují přílivu dluhových a kapitálových prostředků
 financování. Jejich hlavním cílem je získat finance ze soukromého sektoru a
 usnadnit tento způsob financování projektů. Intenzivnější investování do
 projektů v oblasti infrastruktury zároveň stimuluje rozvoj světových finančních
 trhů po prodělané krizi, zvyšuje rychlost hospodářské obnovy a podporuje růst.
 Iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se stane nedílnou součástí
 nástrojů pro sdílení rizika v rámci CEF na období 2014–2020. Hlavním cílem
 pilotní fáze v letech 2012–2013 je bezprostřední podpora infrastrukturních
 projektů a příprava na provozní fázi iniciativy v letech 2014–2020.
 1.6. Doba trvání akce a finanční
 dopad
 Zavedení a počáteční fáze v letech 2012 až 2013.
 1.7. Předpokládaný způsob řízení[14]
 Společné řízení s přenesením úkolů týkajících se
 provádění na EIB.
 V souladu s platnými předpisy návrh stanoví, že
 EIB financuje investiční projekty v souladu s vlastními pravidly a
 postupy. Za správu rozpočtových prostředků nese odpovědnost Komise. EIB a
 Komise uzavřou dohodu, kterou se stanoví podrobná ustanovení a postupy o
 provádění navrhovaného rozhodnutí.
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro sledování a
 podávání zpráv, řízení a kontrola
 Finanční operace EIB budou řízeny v souladu s
 vlastními pravidly a postupy EIB, včetně příslušných opatření v oblasti auditu,
 kontroly a sledování. Jak předpokládá statut EIB, odpovědnost za ověření, zda
 byla činnost EIB prováděna a její účetnictví vedeno řádným způsobem, nese Výbor
 pro audit EIB, který spolupracuje s externími auditory. Účetnictví EIB
 každoročně schvaluje její Rada guvernérů.
 Kromě toho správní rada EIB, ve které je Komise
 zastoupena jedním řádným a jedním zastupujícím členem, schvaluje všechny
 finanční operace EIB a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu


text:
se svým statutem
 a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
 Stávající tripartitní dohoda mezi Komisí, Účetním
 dvorem a EIB z října 2003, která byla v roce 2007 prodloužena na další čtyřleté
 období, uvádí podrobně pravidla, podle nichž má Účetní dvůr provádět své audity
 finančních operací EIB, na něž se vztahuje záruka EU.
 V souladu s čl. 49 interinstitucionální dohody
 Komise předloží jednou ročně rozpočtovému orgánu zprávu o činnostech EIB.
 Kromě toho EIB poskytuje Komisi statistické,
 finanční a účetní údaje o jednotlivých finančních operacích EIB, které Komise
 potřebuje ke splnění svých povinností podávat zprávy nebo splnění požadavků
 Účetního dvora, a to včetně osvědčení auditora k nesplaceným částkám finančních
 operací EIB.
 Sledování, prováděné Komisí v souladu se zásadou
 řádného finančního řízení, zahrnuje vypracování pravidelných zpráv o pokroku
 při provádění iniciativy prostřednictvím finančního provádění, výsledků a
 ukazatelů dopadu. Zprávy, podávané podle článku 49 interinstitucionální dohody,
 budou zahrnovat oddíl zaměřený na tuto iniciativu.
 A konečně, Komise zamýšlí v druhé polovině roku
 2013 pilotní fázi vyhodnotit za účelem posouzení jejího úspěchu za toto krátké
 období fungování a případných závěrů, vyvozených pro provádění po roce 2013 v
 rámci CEF.
 2.2. Opatření k zamezení podvodů a
 nesrovnalostí
 Jelikož tato iniciativa zahrnuje provozní řízení
 ze strany EIB, je postavena na kontrole a sledování, které jsou již
 zavedeny pro nástroj pro úvěrové záruky na projekty transevropských dopravních
 sítí. Hlavním úkolem EIB je přijímat opatření k zamezení podvodům, a to zejména
 uplatňováním „Politiky EIB v rámci zabraňování a odrazování od korupce,
 podvodů, nekalých praktik, nátlaku, praní peněz a financování terorismu v
 činnostech Evropské investiční banky“, přijaté v dubnu 2008, na financované
 operace.
 Mezi pravidla a postupy EIB v rámci podrobných
 ustanovení o boji proti podvodům a korupci patří pravomoc úřadu OLAF provádět
 vnitřní šetření. Konkrétně v červenci 2004 Rada guvernérů EIB schválila
 rozhodnutí „týkající se požadavků a podmínek vnitřních šetření ve vztahu k
 předcházení podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem poškozujícím
 finanční zájmy Společenství“.
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého finančního
 rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 · Stávající výdajové rozpočtové linie. Financování
 nástroje bude zajištěno přerozdělením prostředků z rozpočtu EU v rámci
 stávajících programů ve stejných politických oblastech (MOVE, ENER a INFSO),
 kterých se tento nový nástroj týká a které patří do stejných rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [Popis........................................] || RP/NRP ([15]) || zemí ESVO[16] || kandidátských zemí[17] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1A || 06.03.03 TEN-T || RP || NE || NE || /NE || NE
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [Okruh........................................] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1A || 32.03.02 TEN-E || RP || NE || NE || NE || NE
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek || || ||
 || číslo [Okruh........................................] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu


text:
čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1A || 09.03.01 CIP IKT PSP || RP || ANO || ANO || ANO || NE
 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na
 výdaje
 Rozhodnutí, týkající se přidělování úvěrů pro tuto
 akci, učiní rozpočtový orgán v rámci každoročního postupu. Rozdělení
 prostředků na závazky a platby v jednotlivých letech je tudíž pouze
 informativní. Celkový rozpočet EU, který je k dispozici pro pilotní fázi
 iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020, je v každém případě
 omezen na 230 mil. EUR.
 V případě GŘ MOVE a TEN-T EA se očekává, že
 potřebné správní úsilí zůstane na stejné úrovni, jako je nyní potřeba pro
 řízení nástroje pro úvěrové záruky pro projekty transevropských sítí v oblasti
 dopravy. Proto nebude mít žádný dopad na personální obsazení. Pro GŘ ENER a
 INFSO se jedná o novou činnost, zatímco pro ECFIN vyžaduje provádění a následná
 fáze správní úsilí. A proto bude mít pro tato GŘ dopady na personální obsazení,
 byť různé vzhledem k různým úkolům.
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 4 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || 1A || Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost
 GŘ: MOVE, ENER a INFSO || || || 2012[18] || 2013 || 2014 || CELKEM
  Operační prostředky || || || ||
 06.03.03 || Závazky || (1) || 100 || 100 || 0 || 200
 Platby || (2) || 40 || 60 || 100 || 200
 32.03.02 || Závazky || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10
 Platby || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10
 09.03.01 || Závazky || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Platby || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[19] || 0 || 0 || 0 ||
 Číslo rozpočtové linie || || (3) || || || ||
 CELKEM prostředky pro GŘ MOVE, ENER a INFSO || Závazky || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230
 Platby || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 100 || 130 || 0 || 230
 Platby || (5) || 40 || 90 || 100 || 230
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1A víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230
 Platby || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 4 desetinná místa)
 || || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 GŘ: MOVE, ENER, INFSO a ECFIN a TEN-T EA ||
  Lidské zdroje || 0,5 personál (ECFIN) + 0,1 personál (ENER) = 0,0762 (0,6*127000 standardní náklady na pozici) || 0,1 personál (ECFIN) + 0,1 personál (ENER) + 0,5


text:
personál (INFSO) = 0,0889 (0,7*127000 standardní náklady na pozici) || 0,1 personál (ECFIN) + 0,1 personál (ENER) = 0,0254 (0,2*127000 standardní náklady na pozici) || || || || ||
  Ostatní správní výdaje || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || ||
 CELKEM GŘ <.......> || Prostředky || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) || || || || || || || ||
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 4 desetinná místa)
 || || || Rok 2012[20] || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 100,0762 || 130,0889 || 0,0254 || || || || || 230,1905
 Platby || 40,0762 || 90,0889 || 100,0254 || || || || || 230,1905
 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační
 prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků
 –
 x Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
 prostředků, jak je vysvětleno dále: Tyto potřeby však budou pokryty
 prostřednictvím přerozdělení prostředků. Kromě toho neexistují žádné fixní
 náklady na projekt, jelikož požadovaný rozpočet EU bude záviset na velikosti
 projektu a dalších podmínkách. Proto jsou čísla uvedená níže pouze informativní
 a ukazují, že počet projektů, které bude možno podpořit, je omezený.
 –
 Výstupy jsou počty projektů a rozpočtový příspěvek
 požadovaný od EU pro EIB.
 Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 4
 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[21] || Průměrné náklady výstupu závisí na velikosti projektu a jeho klasifikaci rizik, plnění atd. || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[22]... || Počet podpořených projektů v oblasti dopravy, energetiky a širokopásmových služeb
 - Výstup MOVE || Počet projektů || Odhadovaných 20 || 1-2 || 40 || 1-3 || 60 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 3-11 || 200
 - Výstup ENER || Počet projektů || Odhadovaných 10 || || || 1 || 10 || || || || || || || || || || || 1 || 10
 - Výstup INFSO || Počet projektů || Odhadovaných 20 || || || 1-2 || 20 || || || || || || || || || || || 1-2 || 20
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || 1- || 40 || 3-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || ||
 SPECIFICKÝ CÍL


text:
Č. 2... ||
 - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 NÁKLADY CELKEM || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230
 NÁKLADY CELKEM || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230
 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky
 správní povahy
 3.2.3.1. Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
 –
 X Návrh/podnět vyžaduje využití správních
 prostředků, jak je vysvětleno dále:
 || Rok 2012[23] || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 4 desetinná místa)
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905
 Ostatní správní výdaje || || || || || || || ||
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905
 Mimo OKRUH 5[24] víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Jiné výdaje správní povahy || || || || || || || ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 CELKEM || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905
 3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti
 lidských zdrojů
 –
 Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak
 je vysvětleno dále:
 || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) ||
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 || ECFIN: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO || || ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[25] ||
 || XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z „celkového rámce“) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||
 || XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||
 || XX 01 04 yy [26] || - v ústředí[27] || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||
 || - při delegacích || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||
 || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||
 || 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém


text:
výzkumu) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||
 || CELKEM || || || || || ||
 Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo
 zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 XX je oblast
 politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v
 oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na
 řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
 dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního
 přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Jelikož za provoz odpovídá hlavně EIB, budou zaměstnanci Komise provádět následující úkoly: - vyjednávání smluvních uspořádání atd. - správa rozpočtového procesu (na základě řady projektů poskytnuté ze strany EIB); - posuzování pravidelných informací, které předkládá EIB, a vypracovávání zpráv pro rozpočtový orgán, jako jsou zprávy podle článku 49 interinstitucionální dohody; - účast na schůzích řídících skupin za účelem sledování provádění; - účetnictví; - styk s Účetním dvorem, Parlamentem a Radou. - poskytování EIB pokynů týkajících se způsobilosti jednotlivých projektů
 Externí zaměstnanci || není uvedeno
 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým
 finančním rámcem
 –
 Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým
 finančním rámcem. Tyto částky budou získány formou přerozdělení ze stávajících
 programů.
 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy
 Úroky a další výnosy, které
 nástroj vygeneruje, např. poplatky uhrazené příjemci, a které budou přijaty do
 31. prosince 2013, mohou být přidány ke zdrojům určeným pro tuto iniciativu. Po
 1. lednu 2014 budou výnosy vráceny do rozpočtu Unie. V tomto okamžiku není
 možné odhadnout proudění a načasování potenciálních výnosů.
 – ̈ Návrh/podnět nemá
 žádný finanční dopad na příjmy.
 – X Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –
 ̈ na vlastní zdroje
 –
 X na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[28]
 2012 || 2013 || 2013 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ............. || || || || || || || ||
 U účelově vázaných
 různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové linie.
 Upřesněte způsob výpočtu
 dopadu na příjmy.
 [1] KOM(2011) 500 v konečném znění.
 [2] KOM(2011) 500 Rozpočet strategie Evropa 2020 a příslušné
 pracovní dokumenty útvarů Komise.
 [3] Např. projekty, které se nacházejí ve stadiu
 upřednostňovaného uchazeče, a/nebo refinancování projektů v průběhu provádění).
 [4] Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15.
 [5] Úř. věst. L 162, 22.6.2007, s. 1.
 [6] Úř. věst. C , , s. .
 [7] Úř. věst. C , , s. .
 [8] Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15.
 [9] Úř. věst. L 162, 22.6.2007, s. 1.
 [10] KOM(2011) 500.
 [11] KOM(2011) 660.
 [12] ABM: řízení podle činností – ABB: sestavování rozpočtu
 podle činností.
 [13] KOM(2011) 500 – Rozpočet strategie Evropa 2020 a příslušné
 pracovní dokumenty útvarů Komise.
 [14] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční
 nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:


text:
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [15] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 [16] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [17] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země
 západního Balkánu.
 [18] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
 provádět.
 [19] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý
 výzkum.
 [20] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
 provádět.
 [21] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
 (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
 silnic atd.).
 [22] Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle...“
 [23] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
 provádět.
 [24] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý
 výzkum.
 [25] SZ = smluvní zaměstnanec; DZ = dočasný zaměstnanec; MOD =
 mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
 odborník.
 [26] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků
 (bývalé linie „BA“).
 [27] V podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond
 pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
 [28] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru),
 je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.


text:
 |
 52011PC0620
 /* KOM/2011/0620 v konečném znění - 2011/0264 (NLE) */ Návrh ROZHODNUTÍ RADY o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou bavlnu 281-24-236x3006-210-23 (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003
 DŮVODOVÁ ZPRÁVAPřipojený návrh rozhodnutí Rady se týká potravin a krmiv, které obsahují geneticky modifikovanou bavlnu 281-24-236x3006-210-23 (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny a pro které společnost Dow AgroSciences Europe předložila příslušnému orgánu Nizozemska dne 22. června 2005 žádost o uvedení na trh podle nařízení (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech.Připojený návrh se rovněž vztahuje na uvedení jiných produktů než potravin a krmiv, které obsahují bavlnu 281-24-236x3006-210-23 a které z ní sestávají, na trh pro stejná použití jako jiná bavlna, s výjimkou pěstování.Dne 15. června 2010 vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) v souladu s články 6 a 18 nařízení (ES) č. 1829/2003 příznivé stanovisko. EFSA usoudil, že bavlna 281-24-236x3006-210-23 je s ohledem na možné účinky na lidské zdraví a zdraví zvířat nebo na životní prostředí stejně bezpečná jako její protějšek, který nebyl geneticky modifikován. Dospěl proto k závěru, že je nepravděpodobné, že by uvedení produktů, které obsahují bavlnu 281-24-236x3006-210-23, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny a které jsou popsány v žádosti, na trh mělo v souvislosti se zamýšleným použitím nepříznivé účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí.Na základě těchto informací byla dne 9. února 2011 předložena Stálému výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat k hlasování předloha rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou bavlnu 281-24-236x3006-210-23, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh Unie. Výbor nezaujal žádné stanovisko: ve prospěch předlohy hlasovalo 14 členských států (192 hlasů), proti hlasovalo 10 členských států (87 hlasů) a tři členské státy (66 hlasů) se hlasování zdržely.Proto podle čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 a v souladu s článkem 5 rozhodnutí Rady 1999/468/ES, ve znění rozhodnutí Rady 2006/512/ES, musí Komise předložit Radě návrh opatření, která mají být přijata, přičemž Rada má tři měsíce na to, aby se usnesla kvalifikovanou většinou, a musí o tom uvědomit Evropský parlament.2011/0264 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADYo povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou bavlnu 281-24-236x3006-210-23 (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003(Pouze anglické znění je závazné)(Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech[1], a zejména na čl. 7 odst. 3 a čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Evropské komise,vzhledem k těmto důvodům:1. Dne 22. června 2005 podala společnost Dow AgroSciences Europe v souladu s články 5 a 17 nařízení (ES) č. 1829/2003 příslušnému orgánu Nizozemska žádost o uvedení potravin, složek potravin a krmiv, které obsahují bavlnu 281-24-236x3006-210-23, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh (dále jen „žádost“).2. Žádost se rovněž


text: vztahuje na uvedení jiných produktů než potravin a krmiv, které obsahují bavlnu 281-24-236x3006-210-23 nebo z ní sestávají, na trh pro stejná použití jako jiná bavlna, s výjimkou pěstování. V souladu s čl. 5 odst. 5 a čl. 17 odst. 5 nařízení (ES) č. 1829/2003 proto žádost obsahuje údaje a informace požadované přílohami III a IV směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS[2] a informace a závěry o hodnocení rizika provedeném v souladu se zásadami stanovenými v příloze II směrnice 2001/18/ES. Rovněž zahrnuje plán monitorování účinků na životní prostředí v souladu s přílohou VII směrnice 2001/18/ES.3. Dne 15. června 2010 vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) v souladu s články 6 a 18 nařízení (ES) č. 1829/2003 příznivé stanovisko. EFSA usoudil, že bavlna 281-24-236x3006-210-23 je s ohledem na možné účinky na lidské zdraví a zdraví zvířat nebo na životní prostředí stejně bezpečná jako její protějšek, který nebyl geneticky modifikován. Dospěl proto k závěru, že je nepravděpodobné, že by uvedení produktů, které obsahují bavlnu 281-24-236x3006-210-23, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny a které jsou popsány v žádosti (dále jen „produkty“), na trh mělo v souvislosti se zamýšleným použitím nepříznivé účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí[3].4. Ve svém stanovisku zvážil úřad EFSA všechny konkrétní otázky a připomínky, které členské státy vznesly v rámci konzultace s příslušnými vnitrostátními orgány podle čl. 6 odst. 4 a čl. 18 odst. 4 uvedeného nařízení.5. EFSA ve svém stanovisku rovněž dospěl k závěru, že žadatelem předložený plán monitorování životního prostředí sestávající z plánu celkového dohledu je v souladu se zamýšleným použitím daných produktů. Avšak vzhledem k fyzikálním vlastnostem semen bavlny a způsobům dopravy EFSA doporučil, aby se v rámci celkového dohledu zavedla zvláštní opatření k aktivnímu monitorování výskytu volně rostoucích rostlin bavlny v oblastech, kde může dojít k náhodnému uvolnění semen a jejich usazování.6. V zájmu lepšího popisu požadavků na monitorování a zohlednění doporučení ze strany EFSA byl upraven plán monitorování předložený žadatelem. Byla zavedena zvláštní opatření s cílem omezit ztráty a uvolňování a vymýtit náhodný výskyt bavlníků.7. S ohledem na předcházející úvahy by mělo být povolení pro tyto produkty uděleno.8. Každému geneticky modifikovanému organismu (dále jen „GMO“) má být přiřazen jednoznačný identifikační kód stanovený v nařízení Komise (ES) č. 65/2004 ze dne 14. ledna 2004, kterým se zřizuje systém tvorby a přiřazování jednoznačných identifikačních kódů pro geneticky modifikované organismy[4].9. Na základě stanoviska EFSA se zdá, že pro potraviny, složky potravin a krmiva, které obsahují bavlnu 281-24-236x3006-210-23, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, nejsou nutné žádné jiné zvláštní požadavky na označování než ty, které jsou stanoveny v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003. V zájmu zajištění toho, že se produkty budou používat v rámci povolení stanoveného tímto rozhodnutím, by však označení krmiv, která obsahují GMO nebo z GMO sestávají, a jiných produktů než potravin a krmiv, které obsahují GMO nebo z


text: GMO sestávají, pro něž se žádá o povolení, mělo také jasně uvádět, že dané produkty nesmějí být použity k pěstování.10. Ustanovení čl. 4 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 ze dne 22. září 2003 o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a sledovatelnosti potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných organismů a o změně směrnice 2001/18/ES[5] stanoví požadavky na označování produktů sestávajících z GMO nebo obsahujících GMO. Požadavky na sledovatelnost pro produkty sestávající z GMO nebo obsahující GMO jsou stanoveny v čl. 4 odst. 1 až 5 a pro potraviny a krmiva vyrobené z GMO jsou stanoveny v článku 5 uvedeného nařízení.11. Držitel povolení by měl každoročně předkládat zprávy o provádění a výsledcích činností stanovených v plánu monitorování účinků na životní prostředí. Tyto výsledky by měly být předloženy v souladu s rozhodnutím Komise 2009/770/ES ze dne 13. října 2009, kterým se stanoví standardní formáty zpráv pro účely předkládání výsledků monitorování záměrného uvolňování geneticky modifikovaných organismů nebo produktů, které geneticky modifikované organismy obsahují, do životního prostředí pro účely uvádění na trh podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES[6]. Stanovisko EFSA neopravňuje k uložení zvláštních podmínek nebo omezení pro uvedení produktů na trh a/nebo zvláštních podmínek nebo omezení pro jejich používání a nakládání s nimi, včetně požadavků na monitorování použití uvedených potravin a krmiv po uvedení na trh, ani žádných zvláštních podmínek týkajících se ochrany určitých ekosystémů / životního prostředí a/nebo zeměpisných oblastí, podle čl. 6 odst. 5 písm. e) a čl. 18 odst. 5 písm. e) nařízení (ES) č. 1829/2003.12. Všechny příslušné informace o povolení produktů by měly být zaneseny do registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva stanoveného v nařízení (ES) č. 1829/2003.13. Toto rozhodnutí má být oznámeno prostřednictvím Informačního systému pro biologickou bezpečnost smluvním stranám Cartagenského protokolu o biologické bezpečnosti k Úmluvě o biologické rozmanitosti podle čl. 9 odst. 1 a čl. 15 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1946/2003 ze dne 15. července 2003 o přeshraničních pohybech geneticky modifikovaných organismů[7].14. Opatření stanovených tímto rozhodnutím byla konzultována se žadatelem.15. Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1 Geneticky modifikovaný organismus a jednoznačný identifikační kódGeneticky modifikované bavlně ( Gossypium hirsutum ) 281-24-236x3006-210-23 uvedené v písmenu b) přílohy tohoto rozhodnutí je přiřazen jednoznačný identifikační kód DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 v souladu s nařízením (ES) č. 65/2004.Článek 2PovoleníV souladu s podmínkami uvedenými v tomto rozhodnutí se pro účely čl. 4 odst. 2 a čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 povolují tyto produkty:a) potraviny a složky potravin, které obsahují bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny;b) krmiva, která obsahují bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobena;c) produkty jiné než potraviny a krmiva, které obsahují bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 nebo z ní sestávají, pro stejná použití jako u jiné bavlny, s výjimkou pěstování.Článek 3 Označování1. Pro účely požadavků na označování stanovených v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 a v čl. 4 odst. 6 nařízení


text: (ES) č. 1830/2003 je „název organismu“ „bavlna“.2. Na štítku a v průvodních dokumentech produktů, které obsahují bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 nebo z ní sestávají a které jsou uvedeny v čl. 2 písm. b) a c), musí být uvedena slova „není určeno k pěstování“.Článek 4 Monitorování účinků na životní prostředí1. Držitel povolení zajistí, aby byl zaveden a prováděn plán monitorování účinků na životní prostředí stanovený v písmeni h) přílohy.2. Držitel povolení každoročně předkládá Komisi zprávy o provádění a výsledcích činností stanovených v plánu monitorování v souladu s rozhodnutím Komise 2009/770/ES.Článek 5Registr SpolečenstvíInformace uvedené v příloze tohoto rozhodnutí se zanesou do registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva stanoveného v článku 28 nařízení (ES) č. 1829/2003.Článek 6Držitel povoleníDržitelem povolení je společnost Dow AgroSciences Europe, Spojené království, zastupující společnost Mycogen Seeds, Spojené státy.Článek 7PlatnostToto rozhodnutí se použije po dobu deseti let ode dne jeho oznámení.Článek 8UrčeníToto rozhodnutí je určeno společnosti Dow AgroSciences Europe, European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Spojené království.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHAa) Žadatel a držitel povolení:Název: Dow AgroSciences EuropeAdresa: European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Spojené královstvíb) Určení a specifikace produktů:1) potraviny a složky potravin, které obsahují bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny;2) krmiva, která obsahují bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobena;3) produkty jiné než potraviny a krmiva, které obsahují bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 nebo z ní sestávají, pro stejná použití jako u jakékoli jiné bavlny, s výjimkou pěstování.Geneticky modifikovaná bavlna DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 ( Gossypium hirsutum ) popsaná v žádosti exprimuje proteiny Cry1Ac a Cry1F, které rostlině propůjčují ochranu proti některým škůdcům z řádu Lepidoptera , a protein PAT použitý jako selekční marker, který rostlině propůjčuje schopnost tolerance k herbicidu na bázi glufosinátu amonného.c) Označování:1) Pro účely zvláštních požadavků na označování stanovených v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 a v čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 1830/2003 je „název organismu“ „bavlna“.2) Na štítku a v průvodních dokumentech produktů, které obsahují bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 nebo z ní sestávají a které jsou uvedeny v čl. 2 písm. b) a c) tohoto rozhodnutí, musí být uvedena slova „není určeno k pěstování“.d) Metoda detekce:- případově specifická metoda založená na polymerázové řetězové reakci v reálném čase pro kvantifikaci bavlny DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5,- validovaná na základě osiva referenční laboratoří Společenství zřízenou podle nařízení (ES) č. 1829/2003 a zveřejněná na adrese http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm,- referenční materiál: ERM®-BF422 dostupný v Institutu pro referenční materiály a měření (IRMM) Společného výzkumného střediska (SVS) Evropské komise na adrese: https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue.e) Jednoznačný identifikační kód:DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5f) Informace požadované na základě přílohy II Cartagenského protokolu o biologické bezpečnosti k Úmluvě o biologické rozmanitosti:Informační systém pro biologickou bezpečnost, záznam č.: viz [ doplní se po oznámení ].g) Podmínky nebo omezení pro uvedení produktů na trh, jejich použití nebo nakládání s nimi:Nejsou stanoveny.h) Plán monitorováníPlán monitorování účinků na životní prostředí v souladu s přílohou VII směrnice 2001/18/ES[Odkaz: plán zveřejněný na internetu ]i) Požadavky na monitorování po uvedení na trh, pokud jde o použití uvedených potravin k lidské spotřebě:Nejsou stanoveny.Poznámka: Časem se může


text: ukázat, že odkazy na příslušné dokumenty je třeba upravit. Tyto úpravy budou zveřejňovány formou aktualizace registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva. [1] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.[2] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2010-00863[4] Úř. věst. L 10, 16.1.2004, s. 5.[5] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 24.[6] Úř. věst. L 275, 21.10.2009, s. 9.[7] Úř. věst. L 287, 5.11.2003, s. 1.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 18.2.2016
 COM(2016) 69 final
 2016/0041(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarska, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, jménem Evropské unie a jejích členských států
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 Přiložený návrh představuje právní nástroj pro uzavření Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarska, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii (dále jen „Protokol“).
 V souladu s příslušnými akty z roku 2003, 2005 a 2011 přistupují Estonská republika, Kyperská republika, Lotyšská republika, Litevská republika, Maďarsko, Republika Malta, Polská republika, Republika Slovinsko a Slovenská republika, Bulharská republika a Rumunsko a Chorvatská republika k mezinárodním dohodám podepsaným nebo uzavřeným Evropskou unií a jejími členskými státy prostřednictvím protokolu k uvedeným dohodám.
 Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé, dále jen „dohoda“, byla podepsána v Bruselu dne 25. května 1998 (dohoda se v současnosti ratifikuje a dosud nevstoupila v platnost).
 V návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne [...] o podpisu Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Turkmenistánem, kterým se zohledňuje přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, jménem Evropské unie a jejích členských států byl Protokol podepsán v [...] dne [...].
 Navržený protokol zahrnuje Bulharskou republiku, Českou republiku, Estonskou republiku, Chorvatskou republiku, Kyperskou republiku, Lotyšskou republiku, Litevskou republiku, Maďarsko, Republiku Malta, Polskou republiku, Rumunsko, Republiku Slovinsko a Slovenskou republiku jako smluvní strany dohody a zavazuje EU k vypracování závazného znění dohody v anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském jazyce.
 Komise žádá Radu, aby uzavřela Protokol jménem Evropské unie a jejích členských států.
 Evropský parlament bude požádán o vyjádření souhlasu s tímto protokolem.
 2016/0041 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarska, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, jménem Evropské unie a jejích členských států
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 207 a 209 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,
 s ohledem na akt z roku 2003 o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko


text:
a Slovenské republiky, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
 s ohledem na akt z roku 2005 o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
 s ohledem na akt z roku 2011 o přistoupení Chorvatské republiky, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)V souladu s čl. 6 odst. 2 aktů z roku 2003, 2005 a 2011 o přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky se přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarska, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé (dále jen „dohoda“) sjednává prostřednictvím protokolu k této dohodě. V souladu s čl. 6 odst. 2 aktů o přistoupení se na toto přistoupení použije zjednodušený postup, podle něhož protokol uzavírají Rada, jednající jednomyslně jménem členských států, a dotčené třetí země.
 (2)Dne 8. prosince 2003 zmocnila Rada Komisi, jménem Společenství a jeho členských států, aby sjednala s Turkmenistánem Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé, kterým se zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarska, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii.
 (3)Dne 23. října 2006 zmocnila Rada Komisi, jménem Společenství a jeho členských států, aby sjednala s Turkmenistánem Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii.
 (4)Dne 14. září 2012 zmocnila Rada Komisi, aby zahájila jednání s dotčenými třetími zeměmi
 1
 o úpravě dohod podepsaných nebo uzavřených mezi Evropskou unií, nebo Evropskou unií a jejími členskými státy, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.
 (5)Jednání byla úspěšně uzavřena a Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarska, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, byl podepsán jménem Evropské unie a jejích členských států v [...] dne [...].
 (6)Protokol by měl být schválen,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 1.
 Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarska, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, se schvaluje jménem Evropské unie a jejích


text:
členských států.
 2.
 Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou učinit jménem Evropské unie a jejích členských států oznámení stanovené v čl. 4 odst. 1 protokolu.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda / předsedkyně
 (1)
 Rozhodnutí Rady, kterým se povoluje zahájení jednání o úpravě podepsaných nebo uzavřených dohod mezi Evropskou unií, nebo Evropskou unií a jejími členskými státy, a jednou nebo více třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dokument Rady č. 13351/12 LIMITED).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 18.2.2016
 COM(2016) 69 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o uzavření Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, České republiky, Estonské republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarska, Republiky Malta, Polské republiky, Rumunska, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, jménem Evropské unie a jejích členských států
 PROTOKOL
 K DOHODĚ O PARTNERSTVÍ A SPOLUPRÁCI
 MEZI EVROPSKÝMI SPOLEČENSTVÍMI
 A JEJICH ČLENSKÝMI STÁTY NA JEDNÉ STRANĚ
 A TURKMENISTÁNEM NA STRANĚ DRUHÉ,
 KTERÝM SE ZOHLEDŇUJE PŘISTOUPENÍ
 BULHARSKÉ REPUBLIKY, ČESKÉ REPUBLIKY,
 ESTONSKÉ REPUBLIKY, CHORVATSKÉ REPUBLIKY,
 KYPERSKÉ REPUBLIKY, LOTYŠSKÉ REPUBLIKY,
 LITEVSKÉ REPUBLIKY, MAĎARSKA, REPUBLIKY MALTA,
 POLSKÉ REPUBLIKY, RUMUNSKA, REPUBLIKY SLOVINSKO
 A SLOVENSKÉ REPUBLIKY
 K EVROPSKÉ UNII
 BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 BULHARSKÁ REPUBLIKA,
 ČESKÁ REPUBLIKA,
 DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,
 ESTONSKÁ REPUBLIKA,
 IRSKO,
 ŘECKÁ REPUBLIKA,
 ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,
 CHORVATSKÁ REPUBLIKA,
 ITALSKÁ REPUBLIKA,
 KYPERSKÁ REPUBLIKA,
 LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,
 LITEVSKÁ REPUBLIKA,
 LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,
 MAĎARSKO,
 REPUBLIKA MALTA,
 NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 RAKOUSKÁ REPUBLIKA,
 POLSKÁ REPUBLIKA,
 PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,
 RUMUNSKO,
 REPUBLIKA SLOVINSKO,
 SLOVENSKÁ REPUBLIKA,
 FINSKÁ REPUBLIKA,
 ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,
 strany Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, dále jen „členské státy“,
 a dále
 EVROPSKÁ UNIE, dále jen „Unie“
 a dále
 EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII, dále jen „Euratom“,
 na jedné straně,
 A
 TURKMENISTÁN,
 na straně druhé,
 společně dále jen „smluvní strany“,
 VZHLEDEM K TOMU, že dne 25. května 1998 byla v Bruselu podepsána Dohoda o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé;
 S OHLEDEM NA přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarska, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii dne 1. května 2004, přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii dne 1. ledna 2007 a přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii dne 1. července 2013;
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE podle čl. 6 odst. 2 Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (dále jen „akt o přistoupení z roku 2003“), se jejich přistoupení k dohodě schvaluje uzavřením protokolu k dohodě;
 VZHLEDEM K TOMU, že podle čl. 6 odst. 2 Aktu


text:
o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (dále jen „akt o přistoupení z roku 2005“), se jejich přistoupení k dohodě schvaluje uzavřením protokolu k dohodě;
 VZHLEDEM K TOMU, že podle čl. 6 odst. 2 Aktu o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky a o úpravách Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „akt o přistoupení z roku 2011“) se její přistoupení k dohodě schvaluje uzavřením protokolu k dohodě;
 SE DOHODLY TAKTO:
 ČLÁNEK 1
 Bulharská republika, Česká republika, Estonská republika, Chorvatská republika, Kyperská republika, Lotyšská republika, Litevská republika, Maďarsko, Republika Malta, Polská republika, Rumunsko, Republika Slovinsko a Slovenská republika tímto přistupují jako strany k Dohodě o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Turkmenistánem na straně druhé (dále jen „dohoda“) a přijímají a berou na vědomí, stejně jako ostatní členské státy, znění dohody, jakož i společných prohlášení, výměn dopisů a prohlášení Turkmenistánu připojených k závěrečnému aktu podepsanému téhož dne.
 ČLÁNEK 2
 Po podpisu tohoto protokolu sdělí Unie svým členským státům a Turkmenistánu bulharské, české, estonské, chorvatské, maďarské, lotyšské, litevské, maltské, polské, rumunské, slovenské a slovinské jazykové znění dohody. S výhradou vstupu tohoto protokolu v platnost se jazyková znění uvedená v první větě tohoto článku stávají závaznými za stejných podmínek jako anglické, dánské, finské, francouzské, italské, německé, nizozemské, portugalské, řecké, španělské, švédské a turkmenské jazykové znění dohody.
 ČLÁNEK 3
 Tento protokol tvoří nedílnou součást dohody.
 ČLÁNEK 4
 1.
 Protokol schvalují smluvní strany v souladu se svými vlastními postupy. Strany si vzájemně oznámí dokončení postupů potřebných k tomuto účelu. Listiny o schválení se uloží u generálního sekretariátu Rady Evropské unie.
 2.
 Tento protokol vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni uložení poslední listiny o schválení, s výhradou vstupu dohody v platnost.
 ČLÁNEK 5
 Tento protokol je sepsán ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a turkmenském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní a k tomuto účelu řádně zplnomocnění zástupci
 k tomuto protokolu své podpisy.
 V ... dne ... roku ...
 ZA EVROPSKOU UNII, JEJÍ ČLENSKÉ STÁTY A EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII
 ZA TURKMENISTÁN


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52010PC0037
 Návrh rozhodnutí Rady o postoji Unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé ke změně přílohy II protokolu 4, která se týká seznamu operací opracování nebo zpracování, které musí být provedeny na nepůvodních materiálech, aby konečný produkt mohl získat status původu, vyplývající ze vstupu harmonizovaného systému v platnost v roce 2007 /* KOM/2010/0037 konecném znení - NLE 2010/0022 */
 [pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 9.2.2010KOM(2010)37 v konečném znění2010/0022 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADYo postoji Unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé ke změně přílohy II protokolu 4, která se týká seznamu operací opracování nebo zpracování, které musí být provedeny na nepůvodních materiálech, aby konečný produkt mohl získat status původu, vyplývající ze vstupu harmonizovaného systému v platnost v roce 2007DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHUOdůvodnění a cíle návrhuSvětová celní organizace (WCO) vydala poslední změnu harmonizovaného systému popisu a číselného označování zboží, obvykle označovaného jako „harmonizovaný systém“ (HS). Tato změna nabyla účinku dne 1. ledna 2007.Nomenklatura HS je systém klasifikace zboží používaný ve více než 190 zemích, včetně Evropské unie a jejích členských států, jako základ pro celní sazby a sběr údajů pro mezinárodní obchodní statistiku.WCO má harmonizovaný systém na starosti a v pravidelných pětiletých intervalech jej reviduje tak, aby odrážel změny v technologiích či strukturách mezinárodního obchodu.Seznam pravidel obsažený v příloze II protokolu o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce (protokol o původu), který je součástí tehdejších dohod mezi Společenstvím a třetími zeměmi, je založen na harmonizovaném systému.V případě platných dohod je příloha II založena na verzi HS z roku 2002. Vzhledem k tomu, že některé změny provedené ve verzi z roku 2007 mají na seznam pravidel dopad, byla příloha II protokolů o původu změněna tak, aby v oblasti pravidel původu zachovala nezměněný stav, neboť jejich změna nebyla záměrem revize HS.Úpravy se týkají sedmi kapitol HS, jmenovitě kapitol 28 (chemikálie), 30 (farmaceutické výrobky), 38 (různé chemické přípravky), 65 (pokrývky hlavy a jejich části a součásti), 84 a 85 (stroje a přístroje) a 95 (hračky).Tyto změny byly prodiskutovány odborníky v rámci celoevropsko-středomořské pracovní skupiny složené ze zástupců Evropské komise, členských států, zemí ESVO (Norsko, Island, Lichtenštejnsko a Švýcarsko), sekretariátu ESVO, Turecka, Faerských ostrovů, Andory a San Marina a zemí, které se účastní evropsko-středomořského partnerství na základě barcelonské deklarace přijaté v roce 1995.Obecné souvislostiRevize HS z roku 2007 měla vliv na preferenční pravidla původu. Vedla ke změně seznamu pravidel v příloze II protokolu o původu obsaženého v tehdejších dohodách Společenství s těmito třetími zeměmi: Island, Norsko, Švýcarsko, Faerské ostrovy, Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Maroko, Organizace pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy, Sýrie, Tunisko, Turecko (v případě zemědělských produktů a výrobků z uhlí a oceli), a v rámci Evropského hospodářského prostoru.Příloha II je v každém z protokolů o původu k výše uvedeným dohodám


text: shodná. Předlohy rozhodnutí týkajících se změny přílohy II přijímá příslušná rada přidružení nebo odpovídající subjekt stanovený v příslušných dohodách. Z tohoto důvodu se připojuje jedna příloha II a čtrnáct předloh rozhodnutí.V případě dohody mezi Společenstvím a Sýrií byly změny přílohy II předloženy nedávno v rámci celkové úpravy dohody o přidružení.V případě dohody mezi Společenstvím a Libanonem je příslušné rozhodnutí týkající se změny přílohy II protokolu o původu zahrnuto, protože platná příloha II protokolu o původu je totožná s přílohou II celoevropsko-středomořského protokolu o původu, i když Libanon celoevropsko-středomořský protokol o původu dosud nepřijal.Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuProtokoly o původu k výše uvedeným dohodám Společenství byly naposledy pozměněny za účelem rozšíření celoevropské kumulace původu na země Středomoří. Libanon dosud celoevropsko-středomořský protokol o původu nepřijal.Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNavrhovaná rozhodnutí jsou v souladu s politikami Unie týkajícími se dovozu nebo vývozu zboží.KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADůKonzultace zúčastněných stranZúčastněné strany byly konzultovány v rámci celoevropsko-středomořské pracovní skupiny a konečné znění tohoto návrhu je výsledkem diskuzí v rámci této skupiny.Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo třeba využít externích odborných konzultací.Posouzení dopadůPosouzení dopadů není nutné, jelikož navrhované změny jsou pouze technické a nemění podstatu stávajícího protokolu o původu.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHUShrnutí navrhovaných opatřeníPříloha II protokolu o původu k výše uvedeným dohodám Společenství s třetími zeměmi se mění v důsledku vstupu harmonizovaného systému v platnost v roce 2007 a její úplné znění je zde uvedeno.Právní základUstanovení čl. 207 odst. 4 prvního pododstavce ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie.Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů.V daném případě neexistuje žádná jiná možnost. Jedná se proto o nejjednodušší možné řešení.Neexistuje žádná dodatečná finanční a administrativní zátěž.Volba nástrojůNavrhované nástroje: rozhodnutí RadyJiné prostředky by nebyly přiměřené z těchto důvodů.Ze vstupu harmonizovaného systému v platnost v roce 2007 vyplývá změna protokolu o původu. Změna seznamu pravidel, jako je protokol o původu a jeho přílohy, se provede rozhodnutím rady přidružení nebo odpovídajícího subjektu stanoveného v každé dohodě.ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie.DALšÍ INFORMACENepředpokládá se přezkum, revize nebo ustanovení o skončení platnosti.2010/0022 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADYo postoji Unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé ke změně přílohy II protokolu 4, která se týká seznamu operací opracování nebo zpracování, které musí být provedeny na nepůvodních materiálech, aby konečný produkt mohl získat status původu, vyplývající ze vstupu harmonizovaného systému v platnost v roce 2007RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,vzhledem k těmto důvodům:1. Protokol 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé[1], o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce obsahuje v příloze II seznam operací opracování nebo zpracování, které musí


text: být provedeny na nepůvodních materiálech, aby konečný produkt mohl získat status původu.2. V důsledku vstupu změn nomenklatury, která je upravena Mezinárodní úmluvou o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží (harmonizovaný systém), v platnost k 1. lednu 2007 je třeba tuto přílohu dále upravit.3. Pro řádné fungování dohody a k usnadnění činnosti hospodářských subjektů a celních správ je proto vhodné přílohu II protokolu 4 odpovídajícím způsobem změnit.4. Tyto změny by měly být zavedeny rozhodnutím Rady přidružení zřízené dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Tuniskou republikou.5. Unie by proto měla v Radě přidružení zaujmout postoj obsažený v připojené předloze rozhodnutí,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Postoj Unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé ke změně přílohy II protokolu 4 obsahujícího seznam operací opracování nebo zpracování, které musí být provedeny na nepůvodních materiálech, aby konečný produkt mohl získat status původu, se založí na předloze rozhodnutí Rady přidružení připojeném k tomuto rozhodnutí.Článek 2Rozhodnutí Rady přidružení se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyněNávrhROZHODNUTÍ RADY PŘIDRUŽENÍ EU–TUNISKO č.ze dne [...]o změně přílohy II protokolu 4 k dohodě mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Tuniskou republikou obsahující seznam operací opracování nebo zpracování, které musí být provedeny na nepůvodních materiálech, aby konečný produkt mohl získat status původuRada přidružení,s ohledem na Evropsko-středomořskou dohodu zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé, a zejména na článek 39 protokolu 4,vzhledem k těmto důvodům:6. Od 1. ledna 2007 byly zavedeny změny nomenklatury, která je upravena Mezinárodní úmluvou o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží (harmonizovaný systém).7. S ohledem na počet změn, jež mají být provedeny v příloze II, je nutno kvůli přehlednosti tuto přílohu nahradit celou.8. Jelikož záměrem změn harmonizovaného systému nebylo změnit pravidla původu, zachovává příloha II protokolu 4 nezměněný stav.9. Vzhledem k tomu, že změny přílohy II protokolu 4 nepředstavují změnu současného stavu, měl by se pozměněný protokol 4 použít se zpětnou platností od 1. ledna 2007,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Příloha II protokolu 4, obsahující seznam operací opracování nebo zpracování, které musí být provedeny na nepůvodních materiálech, aby konečný produkt mohl získat status původu, se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.Použije se ode dne 1. ledna 2007.V ... dne [...].Za Radu přidruženípředseda/předsedkyněPŘÍLOHAPŘÍLOHA IISEZNAM OPRACOVÁNÍ NEBO ZPRACOVÁNÍ, KTERÁ MUSÍ BÝT PROVEDENA NA NEPŮVODNÍCH MATERIÁLECH, ABY ZPRACOVANÝ PRODUKT MOHL ZÍSKAT STATUS PŮVODUProdukty uvedené v seznamu nemusí být všechny uvedeny v Dohodě. Proto je nezbytné nahlížet do jiných částí Dohody.Kód HS | Popis produktu | Zpracování nebo opracování prováděné na nepůvodních materiálech, které uděluje status původu |1) | 2) | 3) nebo 4) |Kapitola 1 | Živá zvířata | Všechna zvířata z kapitoly 1 musí být zcela získána |Kapitola 2 | Maso a jedlé droby | Výroba, v níž všechny použité materiály kapitol 1 a 2 musí být zcela získány |Kapitola 3 | Ryby a korýši, měkkýši a jiní vodní bezobratlí


text: | Výroba, v níž všechny použité materiály kapitoly 3 musí být zcela získány |ex Kapitola 4 | Mléko a mléčné výrobky; ptačí vejce; přírodní med; jedlé produkty živočišného původu, jinde neuvedené ani nezahrnuté; kromě: | Výroba, v níž všechny použité materiály kapitoly 4 musí být zcela získány |0403 | Podmáslí, kyselé mléko a smetana, jogurt, kefír a jiné fermentované (kysané) nebo okyselené mléko a smetana, též zahuštěné nebo obsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla nebo ochucené nebo obsahující přidané ovoce, ořechy nebo kakao | Výroba, v níž: - všechny použité materiály kapitoly 4 musí být zcela získány. - všechny použité ovocné šťávy (kromě ananasové, limetové nebo grapefruitové) čísla 2009 již musí být původní a - hodnota všech použitých materiálů kapitoly 17 nepřesahuje 30 % ceny produktu ze závodu |ex Kapitola 5 | Výrobky živočišného původu, jinde neuvedené ani nezahrnuté, kromě: | Výroba, v níž všechny použité materiály kapitoly 5 musí být zcela získány |ex 0502 | Štětiny a chlupy z domácích nebo divokých prasat | Čištění, dezinfekce, třídění a rovnání štětin a chlupů |Kapitola 6 | Živé rostliny a květinářské produkty; cibule, kořeny a podobné; řezané květiny a dekorativní listoví | Výroba, v níž: - všechny použité materiály kapitoly 6 musí být zcela získány - hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu |Kapitola 7 | Jedlá zelenina, rostliny, kořeny a hlízy | Výroba, v níž všechny použité materiály kapitoly 7 musí být zcela získány |1) | 2) | 3) nebo 4) |Kapitola 8 | Jedlé ovoce; kůra citrusových plodů nebo melounů | Výroba, v níž: - veškeré použité ovoce a ořechy musí být zcela získány - hodnota všech použitých materiálů kapitoly 17 nepřesahuje 30 % ceny produktu ze závodu |ex Kapitola 9 | Káva, čaj, maté a koření; kromě: | Výroba, v níž všechny použité materiály kapitoly 9 musí být zcela získány |0901 | Káva, též pražená či dekofeinovaná; kávové slupky a pulpy; kávové náhražky s jakýmkoliv obsahem kávy | Výroba z materiálů kteréhokoli čísla |0902 | Čaj, též aromatizovaný | Výroba z materiálů kteréhokoli čísla |ex 0910 | Směsi koření | Výroba z materiálů kteréhokoli čísla |Kapitola 10 | Obiloviny | Výroba, v níž všechny použité materiály kapitoly 10 musí být zcela získány |ex Kapitola 11 | Mlýnské výrobky; slad; škroby; inulin; pšeničný lepek; kromě: | Výroba, v níž všechny použité obiloviny, jedlá zelenina, kořeny a hlízky čísla 0714 nebo ovoce musí být zcela získány |ex 1106 | Mouka, krupice a prášek ze sušených loupaných luštěnin čísla 0713 | Sušení a mletí luštěnin čísla 0708 |Kapitola 12 | Olejnatá semena a olejnaté plody; různá zrna, semena a plody; technické plodiny a léčivé rostliny; sláma a pícniny | Výroba, v níž všechny použité materiály kapitoly 12 musí být zcela získány |1301 | Šelak; přírodní gumy, pryskyřice, klejopryskyřice a přírodní olejové pryskyřice (například balzámy) | Výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů čísla 1301 nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu |1302 | Rostlinné šťávy a výtažky; pektinové látky, pektináty a pektany; agar-agar a ostatní slizy a


text: zahušťovadla získané z rostlin, též upravené |- Slizy a zahušťovadla získané z rostlin, upravené | Výroba z neupravených slizů a zahušťovadel |- Ostatní | Výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu |Kapitola 14 | Rostlinné pletací materiály; rostlinné produkty, jinde neuvedené ani nezahrnuté | Výroba, v níž všechny použité materiály kapitoly 14 musí být zcela získány |ex Kapitola 15 | Živočišné nebo rostlinné tuky a oleje; výrobky vzniklé jejich štěpením; upravené jedlé tuky; živočišné nebo rostlinné vosky; kromě: | Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako produkt |1501 | Vepřový tuk (včetně sádla) a drůbeží tuk, jiné než čísla 0209 nebo 1503: |- Tuky z kostí nebo odpadu | Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů čísel 0203, 0206 nebo 0207 nebo kostí čísla 0506 |- Ostatní | Výroba z vepřového masa nebo poživatelných vepřových drobů čísel 0203 nebo 0206 nebo z drůbežího masa a poživatelných drůbežích drobů čísla 0207 |1502 | Lůj hovězí, ovčí nebo kozí, jiný než čísla 1503 |- Tuky z kostí nebo odpadu | Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů čísel 0201, 0202, 0204 nebo 0206 nebo kostí čísla 0506 |- Ostatní | Výroba, v níž všechny použité materiály kapitoly 2 musí být zcela získány |1504 | Tuky a oleje z ryb nebo mořských savců a jejich frakce, též rafinované, avšak chemicky neupravené: |- Pevné frakce | Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, včetně ostatních materiálů čísla 1504 |- Ostatní | Výroba, v níž všechny použité materiály kapitol 2 a 3 musí být zcela získány |ex 1505 | Rafinovaný lanolin | Výroba ze surového tuku z ovčí vlny čísla 1505 |1506 | Ostatní živočišné tuky a oleje a jejich frakce, též rafinované, avšak chemicky neupravené: |- Pevné frakce | Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, včetně ostatních materiálů čísla 1506 |- Ostatní | Výroba, v níž všechny použité materiály kapitoly 2 musí být zcela získány |1507 až 1515 | Rostlinné oleje a jejich frakce: |- Sojový, podzemnicový, palmový, kokosový (kopra), palmojádrový, babasový, tungový (čínský dřevný) a ojticikový olej, myrtový vosk a japonský vosk, frakce jojobového oleje pro technické nebo průmyslové účely, jiné než pro výrobu potravin pro lidskou spotřebu | Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako produkt |- Pevné frakce, kromě frakcí jojobového oleje | Výroba z ostatních materiálů čísel 1507 až 1515 |- Ostatní | Výroba, v níž všechny použité rostlinné materiály musí být zcela získány |1516 | Živočišné nebo rostlinné tuky a oleje a jejich frakce, částečně nebo zcela hydrogenované, interesterifikované, reesterifikované nebo elaidinizované, též rafinované, avšak jinak neupravené | Výroba, v níž: - všechny použité materiály kapitoly 2 musí být zcela získány - všechny použité rostlinné materiály musí být zcela získány. Lze však použít materiály čísel 1507, 1508, 1511 a 1513 |1517 | Margarín; jedlé směsi nebo přípravky ze živočišných nebo rostlinných tuků nebo z olejů nebo frakcí různých tuků nebo olejů této kapitoly, jiné než jedlé tuky nebo oleje nebo jejich frakce čísla 1516 | Výroba, v níž: -