text:
jeden asistent. Zástupce a asistent mají své stálé
 pracoviště v Eurojustu. Národnímu členovi může napomáhat více
 zástupců nebo asistentů, jejichž stálé pracoviště může být,
 v případě potřeby a se souhlasem kolegia, v Eurojustu.
 3. Národní členové a zástupci mají
 postavení státního zástupce, soudce nebo policisty s rovnocennými
 pravomocemi. Příslušné vnitrostátní orgány jim udělí pravomoci
 uvedené v tomto nařízení, aby mohli vykonávat své úkoly.
 4. Zástupce může jednat jménem
 národního člena nebo jej nahradit. Asistent rovněž může jednat
 jménem národního člena nebo jej nahradit, má-li postavení podle odstavce 3.
 5. Operativní informace, které si
 vyměňuje Eurojust s členskými státy směřují přes
 národní členy.
 6. Národní členové se obracejí
 přímo na příslušné orgány svého členského státu.
 7. Mzdy a požitky národních
 členů, zástupců a asistentů jsou hrazeny jejich
 členským státem původu.
 8. Jednají-li národní členové,
 zástupci a asistenti v rámci úkolů Eurojustu, považují se příslušné
 výdaje související s těmito činnostmi za operační výdaje.
 Článek 8
 Pravomoci národních
 členů
 1. Národní členové mají pravomoc:
 a) usnadňovat nebo jinak podporovat
 vydávání a výkon jakékoliv žádosti o vzájemnou právní pomoc nebo o vzájemné
 uznávání nebo je vydávat a vykonávat vlastními silami;
 b) obracet se přímo na kterýkoliv
 příslušný vnitrostátní orgán členského státu a vyměňovat si
 s ním informace;
 c) obracet se přímo na kterýkoliv
 příslušný mezinárodní orgán a vyměňovat si s ním informace v souladu
 s mezinárodními závazky jejich členského státu;
 d) účastnit se společných
 vyšetřovacích týmů, včetně jejich sestavování.
 2. Na základě dohody s
 příslušným vnitrostátním orgánem národní členové:
 a) nařizují vyšetřovací opatření;
 b) schvalují a koordinují sledované zásilky
 v členském státě v souladu s vnitrostátními právními
 předpisy.
 3. V naléhavých případech, kdy
 nelze dosáhnout dohody včas, jsou národní členové kompetentní
 přijmout opatření podle odstavce 2, přičemž co
 nejdříve informují příslušný vnitrostátní orgán.
 Článek 9
 Přístup k národním rejstříkům
 Národní členové
 mají v souladu s vnitrostátním právem přístup k těmto druhům
 rejstříků svého členského státu nebo přinejmenším mohou
 získat informace v nich obsažené:
 a) rejstříky trestů;
 b) rejstříky zatčených osob;
 c) vyšetřovací rejstříky;
 d) rejstříky DNA;
 e) jiné rejstříky orgánů
 veřejné správy svých členských států, jsou-li tyto informace
 potřeba k plnění jejich úkolů.
 Oddíl III
 Kolegium
 Článek 10
 Složení kolegia
 1. Kolegium se skládá ze:
 a) všech národních členů,
 vykonává-li kolegium své operativní funkce podle článku 4;
 b) všech národních členů a dvou
 zástupců Komise, vykonává-li kolegium své řídicí funkce podle
 článku 14.
 2. Funkční období členů
 a jejich zástupců je nejméně čtyři roky, obnovitelné
 jednou. Po uplynutí jejich funkčního období nebo v případě odstoupení
 zůstávají členové ve funkci, dokud není jejich funkční období
 prodlouženo nebo dokud nejsou nahrazeni.
 3. Správní ředitel se účastní
 schůzí kolegia týkajících se řízení bez práva hlasovat.
 4. Kolegium může pozvat na
 schůzi jakoukoliv osobu, jejíž názor může být relevantní, jako
 pozorovatele.
 5. Členům kolegia mohou být
 nápomocni poradci nebo odborníci v souladu s jednacím řádem.
 Článek 11
 Předseda a
 místopředseda Eurojustu
 1. Kolegium volí předsedu a dva
 místopředsedy z řad národních členů dvoutřetinovou
 většinou hlasů svých členů.
 2. Místopředsedové zastupují
 předsedu, nemůže-li vykonávat své povinnosti.
 3. Funkční období


text:
předsedy a
 místopředsedů je čtyři roky. Znovuzvoleni mohou být jednou.
 Je-li národní člen zvolen předsedou nebo místopředsedou
 Eurojustu, jeho funkční období národního člena se prodlouží, aby se
 zajistilo, že může plnit svou funkci předsedy nebo
 místopředsedy.
 Článek 12
 Schůze kolegia
 1. Schůze kolegia svolává předseda.
 2. Kolegium pořádá nejméně
 jednu operativní schůzi za měsíc. Pro výkon svých řídicích
 funkcí pořádá kolegium nejméně dvě řádné schůze za
 rok. Kolegium se dále schází z podnětu předsedy, na žádost Komise
 nebo na žádost nejméně jedné třetiny svých členů.
 3. Evropský veřejný žalobce
 dostává program jednání všech schůzí kolegia a je oprávněn
 účastnit se těchto schůzí bez práva hlasovat, kdykoliv se
 projednává problematika, kterou považuje za relevantní z hlediska fungování
 Úřadu evropského veřejného žalobce.
 Článek 13
 Pravidla hlasování kolegia
 1. Není-li stanoveno jinak, kolegium
 přijímá rozhodnutí většinou hlasů svých členů.
 2. Každý člen má jeden hlas. V
 nepřítomnosti hlasujícího člena je zástupce oprávněn vykonat
 právo hlasovat.
 3. Předseda a místopředsedové
 mají hlasovací práva.
 Článek 14
 Řídicí funkce kolegia
 1. Kolegium, v rámci výkonu svých
 řídicích funkcí:
 a) přijímá každoročně
 programový dokument Eurojustu dvoutřetinovou většinou hlasů
 svých členů a v souladu s článkem 15;
 b) přijímá, dvoutřetinovou
 většinou hlasů svých členů, roční rozpočet
 Eurojustu a vykonává další funkce týkající se rozpočtu Eurojustu podle
 kapitoly VI;
 c) přijímá konsolidovanou výroční
 zprávu o činnosti týkající se činností Eurojustu a zasílá ji do [data
 uvedeného v rámcovém finančním nařízení (FFR)] následujícího roku
 Evropskému parlamentu, vnitrostátním parlamentům, Radě, Komisi a
 Evropskému účetnímu dvoru, a tuto konsolidovanou výroční zprávu o
 činnosti zveřejňuje;
 d) přijímá programování lidských
 zdrojů jako součást programového dokumentu;
 e) přijímá finanční pravidla
 platná pro Eurojust v souladu s článkem 52;
 f) přijímá pravidla pro předcházení
 střetům zájmů a jejich řešení u jeho členů;
 g) v souladu s odstavcem 2 vykonává ve
 vztahu k zaměstnancům agentury pravomoci, které služební řád[17] svěřuje orgánu oprávněnému
 ke jmenování a pracovní řád ostatních zaměstnanců[18] orgánu oprávněnému k
 uzavírání pracovních smluv („pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“);
 h) jmenuje správního ředitele a podle
 okolností prodlužuje jeho funkční období nebo jej odvolává z funkce v
 souladu s článkem 17;
 i) jmenuje účetního a inspektora
 ochrany údajů, kteří jsou funkčně nezávislí při výkonu
 svých povinností;
 j) přijímá pracovní ujednání uzavřená
 v souladu s článkem 43;
 k) volí předsedu a místopředsedy v
 souladu s článkem 11;
 l) přijímá svůj jednací řád.
 2. Kolegium přijímá, v souladu s
 článkem 110 služebního řádu, rozhodnutí založené na čl. 2 odst. 1
 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu ostatních
 zaměstnanců Společenství, které pověřuje správního
 ředitele výkonem příslušných pravomocí orgánu oprávněného ke
 jmenování a definuje podmínky, za kterých lze toto zmocnění pozastavit.
 Správní ředitel je oprávněn pověřovat těmito
 pravomocemi další osoby.
 3. Vyžadují-li to výjimečné
 okolnosti, kolegium může dočasně rozhodnout o pozastavení
 pověření správního ředitele výkonem pravomocí orgánu
 oprávněného ke jmenování a osob dále pověřených správním
 ředitelem k výkonu těchto pravomocí a vykonávat je samo nebo
 pověřit výkonem těchto pravomocí jednoho ze svých
 členů nebo zaměstnance, který není správním ředitelem.
 4. Kolegium přijímá rozhodnutí o
 jmenování a prodloužení funkčního období správního

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
ředitele a o jeho odvolání
 z funkce na základě dvoutřetinové většiny hlasů svých
 členů.
 Článek 15
 Roční a víceleté
 programování
 1. Do [30. listopadu každého roku]
 kolegium přijímá programový dokument, který obsahuje víceleté a roční
 programování, na základě návrhu předloženého správním ředitelem
 a současně zohledňuje názor Komise. Předkládá jej
 Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. Programový dokument se stává
 definitivním po konečném přijetí souhrnného rozpočtu a podle
 potřeby je příslušným způsobem upraven.
 2. Roční pracovní program obsahuje
 podrobné cíle a předpokládané výsledky, včetně ukazatelů
 výkonnosti. Obsahuje rovněž popis akcí, které mají být financovány, a
 údaje o finančních a lidských zdrojích přidělených na každou
 akci v souladu se zásadami sestavování a řízení rozpočtu podle
 činností. Roční pracovní program je koherentní s víceletým pracovním programem
 uvedeným v odstavci 4. Jasně uvádí, které
 úkoly byly přidány, změněny či zrušeny v porovnání s
 předcházejícím rozpočtovým rokem.
 3. Kolegium upravuje přijatý
 roční pracovní program, je-li agentuře zadán nový úkol. Jakákoliv
 podstatná změna ročního pracovního programu je přijata stejným
 postupem jako počáteční roční pracovní program. Kolegium
 může pověřit správního ředitele výkonem pravomoci
 provádět jiné než podstatné úpravy ročního pracovního programu.
 4. Víceletý pracovní program stanoví
 celkové strategické programování, včetně cílů,
 předpokládaných výsledků a ukazatelů výkonnosti. Rovněž
 stanoví programování zdrojů, včetně víceletého rozpočtu a
 zaměstnanců. Programování zdrojů se každoročně
 aktualizuje. Strategické programování se aktualizuje podle potřeby a
 zejména s ohledem na výsledek hodnocení podle článku 56.
 Oddíl IV
 Výkonná rada
 Článek 16
 Fungování výkonné rady
 1. Kolegiu napomáhá výkonná rada.
 Výkonná rada nezasahuje do operativních funkcí Eurojustu uvedených v
 článcích 4 a 5.
 2. Výkonná rada rovněž:
 a) připravuje rozhodnutí, která mají
 být přijata kolegiem v souladu s článkem 14;
 b) přijímá strategii proti
 podvodům, která je úměrná rizikům podvodu s přihlédnutím
 k nákladové efektivitě opatření, která mají být provedena;
 c) přijímá vhodná prováděcí
 pravidla ke služebnímu řádu a pracovnímu řádu ostatních
 zaměstnanců v souladu s článkem 110 služebního řádu;
 d) zajišťuje vhodná opatření
 následující po zjištěních a doporučeních vyplývajících
 z interních či externích zpráv o auditu, hodnocení a
 vyšetřování, včetně zjištění a doporučení evropského
 inspektora ochrany údajů (EIOÚ) a Evropského úřadu pro boj proti
 podvodům (OLAF);
 e) přijímá veškerá rozhodnutí týkající
 se vytváření a podle potřeby úpravy interních správních struktur
 Eurojustu;
 f) aniž jsou dotčeny odpovědnosti
 správního ředitele, jak jsou stanoveny v článku 18, pomáhá a radí
 správnímu řediteli při provádění rozhodnutí kolegia s cílem
 posilovat dohled nad správním a rozpočtovým řízením;
 g) přijímá jakékoliv jiné rozhodnutí,
 které není výslovně přiřazeno kolegiu v článcích 5 nebo 14
 nebo nespadá do odpovědnosti správního ředitele v souladu s
 článkem 18;
 h) přijímá svůj jednací řád.
 3. Je-li to nezbytné, může výkonná
 rada v naléhavých případech přijmout určitá prozatímní
 rozhodnutí jménem kolegia týkající se správních a rozpočtových
 záležitostí, která podléhají potvrzení kolegiem.
 4. Výkonná rada se skládá z
 předsedy a místopředsedů kolegia, jednoho zástupce Komise a
 jednoho dalšího člena kolegia. Předseda kolegia je předsedou
 výkonné rady. Výkonná rada přijímá svá rozhodnutí většinou hlasů
 svých členů, přičemž každý člen má jeden hlas. Správní
 ředitel se účastní schůzí výkonné rady, ale nemá


text:
právo hlasovat.
 5. Funkční období členů
 výkonné rady je čtyři roky s výjimkou člena kolegia, který je
 jmenován podle dvouletého rotačního systému. Funkční období
 členů výkonné rady končí s uplynutím jejich funkčního
 období jako národních členů.
 6. Výkonná rada pořádá nejméně
 jednu řádnou schůzi každé tři měsíce. Výkonná rada se dále
 schází z podnětu svého předsedy nebo na žádost Komise nebo na žádost
 nejméně dvou ze svých ostatních členů.
 7. Evropský veřejný žalobce
 dostává program jednání všech schůzí výkonné rady a může se
 účastnit těchto schůzí bez práva hlasovat, kdykoliv se
 projednává problematika, kterou považuje za relevantní z hlediska fungování
 Úřadu evropského veřejného žalobce.
 8. Evropský veřejný žalobce
 může výkonné radě předat písemná vyjádření, na která
 výkonná rada reaguje písemně a bez zbytečného prodlení.
 Oddíl V
 Správní ředitel
 Článek 17
 Postavení správního
 ředitele
 1. Správní ředitel má status
 dočasného zaměstnance Eurojustu podle čl. 2 odst. a) pracovního
 řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie.
 2. Správní ředitel je jmenován
 kolegiem ze seznamu uchazečů navržených Komisí na základě
 otevřeného a transparentního výběrového řízení. Pro účel
 uzavření smlouvy se správním ředitelem je Eurojust zastoupen
 předsedou kolegia.
 3. Funkční období správního
 ředitele je pět let. Do konce tohoto období Komise provede posouzení,
 které zohlední hodnocení výsledků správního ředitele.
 4. Kolegium jednající na návrh Komise,
 který zohledňuje posouzení podle odstavce 3, může jednou prodloužit
 funkční období správního ředitele nejvýše o pět let.
 5. Správní ředitel, jehož
 funkční období bylo prodlouženo, se nemůže zúčastnit dalšího
 výběrového řízení na tutéž funkci na konci celkového období.
 6. Správní ředitel je
 odpovědný kolegiu a výkonné radě.
 7. Správní ředitel může být
 odvolán z funkce pouze rozhodnutím kolegia, které jedná na návrh Komise.
 Článek 18
 Odpovědnosti správního
 ředitele
 1. Pro správní účely je Eurojust
 řízen svým správním ředitelem.
 2. Aniž jsou dotčeny pravomoci
 Komise, kolegia nebo výkonné rady, je správní ředitel nezávislý ve výkonu
 svých povinností a neřídí se pokyny žádné vlády ani jiného orgánu, ani
 nevydává pokyny výše uvedeným.
 3. Správní ředitel je zákonným
 zástupcem Eurojustu.
 4. Správní ředitel nese
 odpovědnost za provádění správních úkolů přidělených
 Eurojustu. Správní ředitel nese odpovědnost zejména za následující:
 a) každodenní správu Eurojustu;
 b) provádění rozhodnutí přijatých
 kolegiem a výkonnou radou;
 c) přípravu programového dokumentu a
 jeho předložení výkonné radě a kolegiu po konzultaci s Komisí;
 d) provádění programového dokumentu a
 předkládání zpráv týkajících se tohoto provádění výkonné radě a
 kolegiu;
 e) přípravu výroční zprávy o
 činnostech Eurojustu a její předložení výkonné radě
 k dokončení a kolegiu ke schválení;
 f) přípravu akčního plánu
 opatření vyplývajících ze závěrů interních či externích
 zpráv o auditu, hodnocení a vyšetřování, včetně těch, které
 vyhotoví evropský inspektor ochrany údajů a úřad OLAF, a za
 předložení zprávy o dosaženém pokroku dvakrát ročně výkonné
 radě, Komisi a evropskému inspektorovi ochrany údajů;
 g) ochranu finančních zájmů Unie uplatněním
 preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným
 protiprávním činnostem, účinnými kontrolami a, jsou-li zjištěny
 nesrovnalosti, zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek
 a podle okolností ukládáním účinných, přiměřených a odrazujících
 správních a peněžitých sankcí;
 h) přípravu strategie proti
 podvodům pro Eurojust a její předložení výkonné radě


text:
ke
 schválení;
 i) přípravu návrhu finančních
 pravidel platných pro Eurojust;
 j) přípravu návrhu výkazu odhadů
 příjmů a výdajů Eurojustu a plnění jeho rozpočtu.
 KAPITOLA III
 OPERATIVNÍ ZÁLEŽITOSTI
 Článek 19
 Stálá koordinace
 1. Aby Eurojust plnil své úkoly v
 naléhavých případech, zřídí stálou koordinaci, která bude kdykoli
 schopna přijmout a zpracovat žádosti, jež jsou mu předloženy. Tato
 stálá koordinace bude nepřetržitě dosažitelná prostřednictvím
 jediného kontaktního místa stálé koordinace u Eurojustu.
 2. Stálá koordinace se skládá z jednoho
 zástupce (zástupce pro stálou koordinaci) každého členského státu, který
 může být národním členem, jeho zástupcem nebo asistentem
 oprávněným zastupovat národního člena. Zástupce pro stálou koordinaci
 musí být schopen jednat nepřetržitě.
 3. Zástupci pro stálou koordinaci jednají
 neprodleně v souvislosti s výkonem žádosti v jejich členském
 státě.
 Článek 20
 Národní koordinační
 systém Eurojustu
 1. Každý členský stát určí
 jednoho nebo více národních zpravodajů pro Eurojust.
 2. Každý členský stát zavede národní
 koordinační systém Eurojustu s cílem zajistit koordinaci práce:
 a) národních zpravodajů pro Eurojust;
 b) národního zpravodaje pro Eurojust pro
 otázky terorismu;
 c) národního zpravodaje pro Evropskou justiční
 síť pro trestní věci a nejvýše tří dalších kontaktních míst uvedené
 Evropské justiční sítě;
 d) národních členů nebo kontaktních
 míst sítě pro společné vyšetřovací týmy a sítí zřízených
 rozhodnutím 2002/494/SVV, rozhodnutím 2007/845/SVV a rozhodnutím 2008/852/SVV.
 3. Osoby uvedené v odstavcích 1 a 2 si
 zachovávají svou funkci a postavení podle vnitrostátního práva.
 4. Národní zpravodajové pro Eurojust odpovídají
 za fungování národního koordinačního systému Eurojustu. Je-li určeno
 více zpravodajů pro Eurojust, odpovídá za fungování národního
 koordinačního systému Eurojustu jeden z nich.
 5. Národní koordinační systém
 Eurojustu usnadňuje v rámci členského státu plnění úkolů
 Eurojustu zejména tím, že:
 a) zajišťuje, aby systému řízení
 případů podle článku 24 byly účinným a spolehlivým
 způsobem poskytovány informace týkající se dotyčného členského
 státu;
 b) pomáhá určovat, zda by případ
 měl být řešen za pomoci Eurojustu nebo Evropské justiční sítě;
 c) pomáhá národnímu členovi určit
 příslušné orgány pro výkon žádostí a rozhodnutí o justiční
 spolupráci, včetně těch, které se zakládají na nástrojích
 uvádějících v účinek zásadu vzájemného uznávání;
 d) udržuje úzké vztahy s národní jednotkou
 Europolu.
 6. Za účelem plnění cílů
 podle odstavce 5 osoby uvedené v odstavci 1 a odst. 2 písm. a), b) a c) jsou a
 osoby uvedené v odst. 2 písm. d) mohou být připojeny k systému řízení
 případů v souladu s tímto článkem a články 24, 25, 26
 a 30. Připojení k systému řízení případů jde k tíži souhrnného
 rozpočtu Evropské unie.
 7. Zřízení národního
 koordinačního systému Eurojustu a určení národních zpravodajů
 nevylučují přímý kontakt mezi národním členem a příslušnými
 orgány jeho členského státu.
 Článek 21
 Výměna informací s
 členskými státy a mezi národními členy
 1. Příslušné orgány členských
 států si s Eurojustem vyměňují veškeré informace potřebné
 k plnění jeho úkolů podle článků 2 a 4 a v souladu s
 pravidly pro ochranu údajů stanovenými v tomto nařízení. To zahrnuje
 alespoň informace uvedené v odstavcích 5, 6 a 7.
 2. Předávání informací Eurojustu
 se vykládá jako žádost o pomoc Eurojustu v dotyčném případě,
 pouze pokud tak stanoví příslušný orgán.


text:
3. Národní členové si bez
 předchozího povolení vyměňují mezi sebou nebo s příslušnými
 orgány svých členských států veškeré informace potřebné k
 plnění úkolů Eurojustu. Příslušné vnitrostátní orgány zejména
 neprodleně informují své národní členy o případu, jenž se jich
 týká.
 4. Příslušné vnitrostátní orgány
 informují své národní členy o zřízení společných
 vyšetřovacích týmů a o výsledcích práce těchto týmů.
 5. Příslušné vnitrostátní orgány
 informují své národní členy bez zbytečného odkladu o každém
 případu, který se týká trestných činů spadajících do
 působnosti Eurojustu a který se dotýká nejméně tří členských
 států a ohledně něhož byla nejméně dvěma členským
 státům předána žádost nebo rozhodnutí o justiční spolupráci,
 včetně těch, které se zakládají na nástrojích uvádějících v
 účinek zásadu vzájemného uznávání.
 6. Příslušné vnitrostátní orgány
 informují své národní členy o:
 a) případech, kdy dochází ke
 kompetenčním sporům nebo je pravděpodobné, že k nim dojde;
 b) sledovaných zásilkách týkajících se
 alespoň tří států, z nichž alespoň dva jsou členskými
 státy;
 c) opakovaných obtížích či odmítnutích
 při výkonu žádostí a rozhodnutí o justiční spolupráci, včetně
 těch, které se zakládají na nástrojích uvádějících v účinek
 zásadu vzájemného uznávání.
 7. Vnitrostátní orgány nejsou povinny
 poskytovat v konkrétních případech informace, pokud by to znamenalo:
 a) poškození zásadních zájmů národní
 bezpečnosti; nebo
 b) ohrožení bezpečnosti fyzických osob.
 8. Tímto článkem nejsou
 dotčeny podmínky stanovené v dvoustranných nebo mnohostranných dohodách
 nebo ujednáních mezi členskými státy a třetími zeměmi,
 včetně podmínek stanovených třetími zeměmi pro využití jimi
 poskytnutých informací.
 9. Informace uvedené v tomto
 článku jsou předávány strukturovaným způsobem stanoveným
 Eurojustem.
 Článek 22
 Informace poskytované Eurojustem
 příslušným vnitrostátním orgánům
 1. Eurojust poskytuje příslušným
 vnitrostátním orgánům informace týkající se výsledků zpracování
 informací, včetně existence vazeb na případy již uložené v
 systému řízení případů. Tyto informace mohou obsahovat osobní
 údaje.
 2. Pokud příslušný vnitrostátní
 orgán požádá Eurojust o poskytnutí informací, Eurojust tyto informace
 předá v časovém rámci požadovaném uvedeným orgánem.
 Článek 23
 Činnosti navazující na
 žádosti a stanoviska Eurojustu
 Příslušné vnitrostátní orgány reagují bez
 zbytečného prodlení na žádosti a stanoviska Eurojustu vydaná podle
 článku 4. Pokud se příslušné orgány dotčených členských
 států rozhodnou nevyhovět žádosti uvedené v čl. 4 odst. 2 nebo
 se rozhodnou neřídit se písemným stanoviskem uvedeným v čl. 4 odst. 4
 nebo 5, sdělí své rozhodnutí a jeho důvody bez zbytečného
 odkladu Eurojustu. Pokud důvody pro odmítnutí vyhovět žádosti nelze
 sdělit, protože by to poškodilo zásadní zájmy národní bezpečnosti
 nebo ohrozilo bezpečnost fyzických osob, mohou příslušné orgány
 členských států uvést operativní důvody.
 Článek 24
 Systém řízení
 případů, rejstřík a dočasné pracovní soubory
 1. Eurojust zřizuje systém
 řízení případů, který se skládá z dočasných pracovních
 souborů a z rejstříku obsahujících osobní údaje podle
 přílohy 2 a jiné údaje.
 2. Účelem systému řízení
 případů je:
 a) podpora vedení a koordinace
 vyšetřování a stíhání, při kterých je Eurojust nápomocen, a zejména
 vzájemné provázání informací;
 b) usnadnění přístupu k informacím
 o probíhajících vyšetřováních a stíháních;
 c) usnadnění dohledu nad zákonností
 zpracování osobních údajů a nad jeho souladem s tímto nařízením.
 3. Systém řízení případů
 může být připojen k zabezpečenému telekomunikačnímu spojení
 uvedenému v článku 9


text:
rozhodnutí 2008/976/SVV.
 4. Rejstřík obsahuje odkazy na
 dočasné pracovní soubory zpracovávané v rámci Eurojustu a nesmí obsahovat
 osobní údaje jiné než uvedené v bodě 1 písm. a) až i), k) a m) a v
 bodě 2 přílohy 2.
 5. Při výkonu svých povinností
 smějí národní členové zpracovávat údaje o jednotlivých
 případech, na kterých pracují, v dočasném pracovním souboru. Umožní
 přístup k pracovnímu souboru inspektoru ochrany údajů. Dotyčný
 národní člen informuje inspektora ochrany údajů o zřízení
 každého nového dočasného pracovního souboru obsahujícího osobní údaje.
 6. Pro účely zpracování
 operativních osobních údajů nesmí Eurojust zřídit jiný automatizovaný
 soubor údajů než systém řízení případů nebo dočasný
 pracovní soubor.
 7. Systém řízení případů
 a jeho dočasné pracovní soubory jsou k dispozici Úřadu evropského
 veřejného žalobce k použití.
 8. Ustanovení o přístupu k systému
 řízení případů a dočasným pracovním souborům platí
 obdobně pro Úřad evropského veřejného žalobce. Informace, které
 Úřad evropského veřejného žalobce zadá do systému řízení
 případů, dočasných pracovních souborů a rejstříku,
 však nejsou k dispozici pro přístup na vnitrostátní úrovni.
 Článek 25
 Fungování dočasných
 pracovních souborů a rejstříku
 1. Dočasný pracovní soubor
 zřizuje dotyčný národní člen pro každý případ, o němž
 mu jsou předány informace, pokud je toto předání v souladu s tímto
 nařízením nebo s jinými platnými zákonnými nástroji. Národní člen
 odpovídá za správu dočasných pracovních souborů, které zřídil.
 2. Národní člen, který zřídil
 dočasný pracovní soubor, rozhodne v jednotlivých případech, zda bude
 přístup do tohoto souboru omezen nebo zda budou soubor či jeho
 části přístupné ostatním národním členům nebo
 zaměstnancům Eurojustu oprávněným správním ředitelem, pokud
 je to nezbytné s cílem umožnit Eurojustu plnit jeho úkoly.
 3. Národní člen, který zřídil
 dočasný pracovní soubor, rovněž rozhodne o tom, které informace
 související s tímto souborem se uvedou v rejstříku.
 Článek 26
 Přístup k systému
 řízení případů na vnitrostátní úrovni
 1. Osoby uvedené v čl. 20 odst. 2
 připojené k systému řízení případů mohou mít přístup
 pouze k:
 a) rejstříku, pokud národní člen,
 který rozhodl o zanesení údajů do rejstříku, tento přístup
 výslovně neodepřel;
 b) dočasným pracovním souborům
 zřízeným národním členem svého členského státu;
 c) dočasným pracovním souborům
 zřízeným národním členem jiných členských států, k nimž
 národní člen jejich členského státu získal přístup, pokud
 národní člen, který dočasný pracovní soubor zřídil, tento přístup
 výslovně neodepřel.
 2. Národní člen v mezích stanovených
 v odstavci 1 rozhodne o rozsahu přístupu k dočasným pracovním
 souborům, který je v jeho členském státu povolen osobám uvedeným v
 čl. 20 odst. 2 připojeným k systému řízení případů.
 3. Každý členský stát rozhodne, po
 konzultaci se svým národním členem, o rozsahu přístupu do
 rejstříku, který je v tomto členském státu povolen osobám uvedeným v
 čl. 20 odst. 2 připojeným k systému řízení případů.
 Členské státy oznámí své rozhodnutí o provedení tohoto odstavce Eurojustu
 a Komisi. Komise o výše uvedeném informuje ostatní členské státy.
 4. Osoby, jimž byl udělen
 přístup v souladu s odstavcem 2, mají přístup do rejstříku
 alespoň v míře nutné pro přístup k dočasným pracovním
 souborům, k nimž jim byl udělen přístup.
 KAPITOLA IV
 ZPRACOVÁNÍ INFORMACÍ
 Článek 27
 Zpracování


text:
osobních
 údajů
 1. V míře nezbytné pro dosažení svého
 výslovně stanoveného úkolu může Eurojust v rámci své působnosti
 a za účelem výkonu operativních funkcí zpracovávat automatizovanými
 prostředky nebo ve strukturovaných ručně vedených spisech v souladu
 s tímto nařízením pouze osobní údaje uvedené v bodě 1 přílohy 2
 o osobách, které jsou podle vnitrostátních právních předpisů
 dotyčných členských států podezřelé ze spáchání trestného
 činu, který spadá do působnosti Eurojustu, nebo z účasti na
 takovém trestném činu, nebo které byly za takový trestný čin
 odsouzeny.
 2. Eurojust může zpracovávat pouze
 osobní údaje uvedené v bodě 2 přílohy 2 o osobách, které jsou podle
 vnitrostátních právních předpisů dotyčných členských
 států považovány v trestním vyšetřování nebo stíhání týkajícím se jednoho
 nebo více typů trestné činnosti a trestných činů uvedených
 v článku 3 za svědky nebo oběti, nebo o osobách mladších 18 let.
 Tyto osobní údaje lze zpracovávat pouze tehdy, je-li to nezbytně nutné pro
 splnění výslovně stanoveného úkolu Eurojustu v rámci jeho
 působnosti a za účelem výkonu jeho operativních funkcí.
 3. Ve výjimečných případech
 Eurojust rovněž může po omezenou dobu, která není delší než doba
 potřebná pro uzavření případu, v souvislosti s nímž se údaje
 zpracovávají, zpracovávat i jiné osobní údaje, které se týkají okolností
 trestného činu, než ty, které jsou uvedené v odstavcích 1 a 2, pokud jsou
 bezprostředně významné pro probíhající vyšetřování, která
 Eurojust koordinuje nebo pomáhá koordinovat, a jsou do těchto
 vyšetřování zahrnuty a pokud je zpracování těchto údajů
 skutečně nutné pro účely uvedené v odstavci 1. Inspektor ochrany
 údajů uvedený v článku 31 musí být neprodleně informován o použití
 tohoto odstavce a o konkrétních okolnostech, které zdůvodňují nutnost
 zpracovávat tyto osobní údaje. Týkají-li se tyto jiné údaje svědků
 či obětí ve smyslu odstavce 2, přijmou rozhodnutí o jejich
 zpracování společně nejméně dva národní členové.
 4. Eurojust smí zpracovávat osobní
 údaje zpracovávané automatizovanými či jinými prostředky, které
 odhalují rasový nebo etnický původ, politické názory, náboženské vyznání
 nebo filozofické přesvědčení, členství v odborových
 organizacích a údaje o zdravotním stavu nebo pohlavním životě, pouze pokud
 jsou tyto údaje skutečně nezbytné pro dotyčné vnitrostátní
 vyšetřování a pro koordinaci v rámci Eurojustu a pokud doplňují jiné,
 již zpracované osobní údaje. O použití tohoto odstavce musí být neprodleně
 informován inspektor ochrany údajů. Tyto údaje nesmějí být zpracovány
 v rejstříku uvedeném v čl. 24 odst. 4. Týkají-li se tyto jiné údaje
 svědků či obětí ve smyslu odstavce 2, přijímá
 rozhodnutí o jejich zpracování kolegium.
 5. Na zpracování osobních údajů
 Eurojustem v kontextu jeho činností se vztahuje nařízení (ES) č.
 45/2001. Toto nařízení upřesňuje a doplňuje nařízení (ES)
 č. 45/2001, pokud se jedná o osobní údaje zpracovávané Eurojustem pro jeho
 operativní úkoly.
 Článek 28
 Lhůty pro uchovávání
 osobních údajů
 1. Osobní údaje, které Eurojust
 zpracovává, nesmějí být uchovávány po tom z následujících dní, který
 nastane jako první:
 a) den, od kterého je v důsledku
 uplynutí promlčecí lhůty znemožněno stíhání ve všech
 členských státech dotčených vyšetřováním a stíháním;
 b) den, kdy byla dotyčná osoba
 pravomocně zproštěna viny;
 c) tři roky ode dne, kdy nabude právní
 moci rozsudek v posledním


text:
členském státě dotčeném
 vyšetřováním nebo stíháním;
 d) den, kdy Eurojust a dotyčné
 členské státy vzájemnou dohodou uznaly nebo rozhodly, že již není nutné,
 aby Eurojust koordinoval vyšetřování a stíhání, pokud neexistuje povinnost
 poskytnout Eurojustu tuto informaci v souladu s čl. 21 odst. 5 nebo 6;
 e) tři roky ode dne, kdy byly údaje
 předány v souladu s čl. 21 odst. 6 nebo 7.
 2. Dodržování lhůt pro uchovávání
 údajů uvedených v odst. 1 písm. a), b) c) a d) se průběžně
 vyhodnocuje pomocí vhodného automatizovaného postupu. V každém
 případě se ale vyhodnocení potřebnosti uchovávat údaje provádí
 každé tři roky od jejich vložení. Uchovávají-li se údaje týkající se osob
 uvedených v čl. 27 odst. 4 po dobu delší než pět let, musí být v
 tomto smyslu informován evropský inspektor ochrany údajů.
 3. Když uplyne některá ze
 lhůt pro uchovávání údajů uvedených v odst. 1 písm. a), b) c) a d),
 posoudí Eurojust potřebu jejich dalšího uchovávání s ohledem na vykonávání
 svých úkolů a může rozhodnout o jejich výjimečném uchování do
 příštího vyhodnocení. Důvody pro další uchování musejí být doloženy a
 zaznamenány. Není-li přijato žádné rozhodnutí o dalším uchovávání osobních
 údajů, jsou tyto údaje automaticky vymazány po uplynutí tří let.
 Jakmile je však v důsledku promlčení znemožněno stíhání ve všech
 dotyčných členských státech podle odst. 1 písm. a), mohou být údaje
 uchovávány pouze v případě, že je to nezbytné pro poskytnutí pomoci
 ze strany Eurojustu v souladu s tímto nařízením.
 4. Jsou-li údaje v souladu s odstavcem 3
 uchovávány po dobu delší než k datům uvedeným v odstavci 1, posoudí evropský
 inspektor ochrany údajů každé tři roky potřebu tyto údaje
 uchovávat.
 5. Obsahuje-li soubor neautomatizované
 a nestrukturované údaje, vrátí se všechny dokumenty ze souboru orgánu, který je
 předal, a veškeré jejich kopie se zničí, jakmile uplyne lhůta
 pro uchovávání posledního automatizovaného údaje v souboru.
 6. U vyšetřování nebo stíhání,
 které Eurojust koordinoval, uvědomí zúčastnění národní
 členové Eurojust a ostatní dotčené členské státy o všech
 pravomocných soudních rozhodnutích týkajících se dané věci, aby mohl být
 mimo jiné použit odst. 1 písm. b).
 Článek 29
 Vedení protokolů a
 dokumentace
 1. Pro účely ověření
 zákonnosti zpracování údajů, vlastní kontroly a zajištění řádné
 neporušenosti a zabezpečení údajů Eurojust uchovává záznamy o
 jakémkoliv shromažďování, změně, přístupu,
 zpřístupnění, kombinaci nebo výmazu osobních údajů používaných
 k operativním účelům. Tyto protokoly nebo dokumentace budou
 vymazány po uplynutí 18 měsíců, pokud se tyto údaje dále nevyžadují
 pro průběžnou kontrolu.
 2. Protokoly či dokumentace
 vyhotovené podle odstavce 1 budou zpřístupněny na požádání evropskému
 inspektorovi ochrany údajů. Evropský inspektor ochrany údajů používá
 tyto informace pouze pro účely kontroly ochrany údajů, zajištění
 řádného zpracování údajů a neporušenosti a zabezpečení
 údajů.
 Článek 30
 Oprávnění k přístupu
 k osobním údajům
 Přístup k
 osobním údajům zpracovávaným Eurojustem pro účely plnění jeho
 operativních úkolů mohou mít výhradně národní členové, jejich
 zástupci a asistenti, osoby uvedené v čl. 20 odst. 2 připojené k
 systému řízení případů a oprávnění zaměstnanci
 Eurojustu, a to za účelem plnění úkolů Eurojustu a v mezích
 stanovených v článcích 24, 25 a 26.
 Článek 31


text:
Jmenování inspektora ochrany
 údajů
 1. Výkonná rada jmenuje inspektora
 ochrany údajů v souladu s článkem 24 nařízení (ES) č. 45/2001.
 2. Při dodržování povinností stanovených
 v článku 24 nařízení (ES) č. 45/2001 inspektor ochrany
 údajů:
 a) zajišťuje, že je uchován písemný
 záznam o předávání osobních údajů;
 b) spolupracuje se zaměstnanci
 Eurojustu odpovědnými za postupy, školení a poradenství týkající se
 zpracování údajů;
 c) připravuje výroční zprávu a
 předkládá tuto zprávu kolegiu a evropskému inspektorovi ochrany
 údajů.
 3. Při výkonu svých úkolů má inspektor
 ochrany údajů přístup k veškerým údajům zpracovávaným Eurojustem
 a do všech prostor Eurojustu.
 4. Zaměstnanci Eurojustu,
 kteří jsou nápomocni inspektorovi ochrany údajů při výkonu jeho
 povinností, mají přístup k osobním údajům zpracovávaným Eurojustem a
 do prostor Eurojustu v rozsahu, který je potřebný pro plnění jejich
 úkolů.
 5. Dospěje-li inspektor ochrany
 údajů k závěru, že ustanovení nařízení (ES) č. 45/2001 nebo
 tohoto nařízení, která se vztahují ke zpracovávání osobních údajů,
 nebyla dodržena, informuje o této skutečnosti správního ředitele a
 požádá jej, aby napravil neshodu ve stanovené lhůtě. Nevyřeší-li
 správní ředitel neshodu ve zpracovávání ve stanovené lhůtě, inspektor
 ochrany údajů informuje kolegium a dohodne s kolegiem lhůtu pro
 odezvu. Nevyřeší-li kolegium neshodu ve zpracovávání ve stanovené
 lhůtě, inspektor ochrany údajů postoupí záležitost evropskému
 inspektorovi ochrany údajů.
 6. Výkonná rada přijímá
 prováděcí pravidla podle čl. 24 odst. 8 nařízení (ES) č. 45/2001.
 Článek 32
 Metody týkající se výkonu práva
 na přístup k údajům
 1. Jakýkoliv subjekt údajů, který
 si přeje využít právo na přístup k osobním údajům, může
 podat v tomto smyslu bezplatnou žádost u orgánu jmenovaného za tímto
 účelem v členském státě podle svého výběru. Daný orgán
 předloží žádost Eurojustu bez zbytečného prodlení a v každém
 případě ve lhůtě jeden měsíc od data doručení.
 2. Eurojust odpoví na žádost bez
 zbytečného prodlení a v každém případě ve lhůtě
 tři měsíce od doručení žádosti Eurojustu.
 3. Před přijetím rozhodnutí
 Eurojust konzultuje příslušné orgány dotyčných členských
 států. Rozhodnutí o přístupu k údajům je podmíněné úzkou
 spoluprací mezi Eurojustem a členskými státy, jichž se sdělení
 těchto údajů přímo týká. V každém případě, kdy
 členský stát vznáší námitky vůči odezvě navrhované
 Eurojustem, musí Eurojust informovat o důvodech těchto námitek.
 4. Je-li právo na přístup k
 údajům omezeno v souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení (ES) č. 45/2001,
 uvědomí Eurojust písemně subjekt údajů v souladu s čl. 20
 odst. 3 daného nařízení. Informace týkající se hlavních důvodů
 mohou být vypuštěny, pokud by poskytnutí těchto informací zbavovalo
 omezení jeho účinku. Subjekt údajů bude přinejmenším informován
 o tom, že evropský inspektor ochrany údajů provedl všechna potřebná
 ověření.
 5. Eurojust zdokumentuje důvody
 pro vypuštění sdělení hlavních důvodů, na nichž je založeno
 omezení podle odstavce 4.
 6. Žádosti vyřizují a jménem
 Eurojustu o nich rozhodují národní členové, kteří jimi jsou
 dotčeni. Žádost musí být plně vyřízena do tří
 měsíců od obdržení. Nedojdou-li členové ke shodě,
 předají žádost kolegiu, které o ní rozhodne dvoutřetinovou
 většinou.
 7. Když při uplatňování
 článků 46 a 47 nařízení (ES) č. 45/2001 evropský inspektor
 ochrany údajů zkontroluje zákonnost zpracovávání, které provádí Eurojust,
 informuje subjekt


text:
údajů přinejmenším o tom, že evropský inspektor
 ochrany údajů provedl všechna potřebná ověření.
 Článek 33
 Právo na opravu, výmaz a
 omezení zpracování údajů
 1. Pokud byly údaje, které mají být
 opraveny, vymazány nebo jejichž zpracování má být omezeno v souladu s
 články 14, 15 nebo 16 nařízení (ES) č. 45/2001, poskytnuty
 Eurojustu třetími zeměmi, mezinárodními organizacemi, soukromými
 subjekty, soukromými osobami nebo pokud jsou výsledkem vlastních analýz
 Eurojustu, Eurojust tyto údaje opraví, vymaže nebo omezí jejich zpracování.
 2. Pokud byly údaje, které mají být
 opraveny, vymazány nebo jejichž zpracování má být omezeno v souladu s
 články 14, 15 nebo 16 nařízení (ES) č. 45/2001, poskytnuty
 Eurojustu přímo členskými státy, Eurojust tyto údaje opraví, vymaže
 nebo omezí jejich zpracování ve spolupráci s členskými státy.
 3. Došlo-li k předání nesprávných
 údajů jiným vhodným prostředkem nebo došlo-li k chybám v údajích
 dodaných členskými státy v důsledku chybného převodu nebo
 předání v rozporu s tímto nařízením nebo jedná-li se o údaje,
 které Eurojust zadal, převzal nebo uchovával nesprávně nebo v rozporu
 s tímto nařízením, Eurojust opraví či vymaže tyto údaje ve spolupráci
 s dotčenými členskými státy.
 4. V případech uvedených
 v článcích 14, 15 nebo 16 nařízení (ES) č. 45/2001 jsou
 všichni příjemci těchto údajů informováni bez zbytečného
 prodlení v souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 45/2001.
 Příjemci těchto údajů zajistí v souladu s pravidly, která se na
 ně vztahují, opravu, výmaz nebo omezení zpracování těchto údajů
 ve svých systémech.
 5. Eurojust informuje písemně
 subjekt údajů bez zbytečného prodlení a v každém případě ve
 lhůtě tří měsíců od přijetí žádosti, že údaje,
 které se ho týkají, byly opraveny, vymazány nebo bylo omezeno jejich
 zpracování.
 6. Eurojust informuje písemně
 subjekt údajů o jakémkoliv odmítnutí opravit či vymazat údaje nebo
 omezit jejich zpracování a o možnosti podat stížnost u evropského inspektora
 ochrany údajů a domáhat se soudního opravného prostředku.
 Článek 34
 Odpovědnost v
 záležitostech ochrany údajů
 1. Eurojust zpracovává osobní údaje tak,
 aby bylo možné stanovit, který orgán údaje poskytl nebo odkud byly osobní údaje
 získány.
 2. Odpovědnost za kvalitu osobních
 údajů nese členský stát, který poskytl osobní údaje Eurojustu, a
 Eurojust nese odpovědnost za osobní údaje, které poskytly instituce EU,
 třetí země či mezinárodní organizace, a rovněž za osobní údaje,
 které Eurojust získal z veřejně dostupných zdrojů.
 3. Eurojust nese odpovědnost za
 dodržování nařízení (ES) č. 45/2001 a tohoto nařízení.
 Členský stát, který poskytuje osobní údaje Eurojustu, nese
 odpovědnost za zákonnost předávání těchto osobních údajů a
 Eurojust nese odpovědnost za osobní údaje, které poskytl členským
 státům, institucím EU a třetím zemím nebo organizacím.
 4. S výhradou jiných ustanovení v tomto
 nařízení nese Eurojust odpovědnost za všechny údaje, které
 zpracovává.
 Článek 35
 Spolupráce mezi evropským
 inspektorem ochrany údajů a vnitrostátními orgány pro ochranu údajů
 1. Evropský inspektor ochrany
 údajů jedná v úzké spolupráci s vnitrostátními orgány, v jejichž
 působnosti je dohled nad ochranou údajů, pokud se jedná o konkrétní
 problematiku vyžadující účast na vnitrostátní úrovni, zejména pokud
 evropský inspektor ochrany údajů nebo vnitrostátní orgán, v jehož
 působnosti je dohled nad ochranou údajů, zjistí velké nesrovnalosti
 mezi


text:
postupy členských států nebo potenciálně nezákonné předávání
 prostřednictvím komunikačních kanálů Eurojustu nebo v
 souvislosti s otázkami týkajícími se provádění a výkladu tohoto
 nařízení nastolenými jedním nebo více vnitrostátními orgány dohledu.
 2. V případech podle odstavce 1 si
 mohou evropský inspektor ochrany údajů a vnitrostátní orgány, v jejichž
 působnosti je dohled nad ochranou údajů, jednají-li každý v rozsahu
 své příslušné působnosti, podle potřeby vyměňovat
 relevantní informace, pomáhat si při výkonu auditů a kontrol,
 šetřit problémy související s výkladem či uplatňováním tohoto
 nařízení, studovat problémy vztahující se k výkonu nezávislého dohledu
 či k výkonu práv subjektů údajů, vypracovávat harmonizované
 návrhy společných řešení jakýchkoli problémů a propagovat
 informovanost o právech na ochranu údajů.
 3. Vnitrostátní orgány dohledu a
 evropský inspektor ochrany údajů se scházejí podle potřeby pro
 účely uvedené v tomto článku. Náklady na tyto schůze nese a
 jejich organizaci zajišťuje evropský inspektor ochrany údajů. Jednací
 řád je přijat na první schůzi. Další pracovní metody budou vytvořeny
 společně podle potřeby.
 Článek 36
 Právo podat stížnost k
 evropskému inspektorovi ochrany údajů
 1. Vztahuje-li se stížnost podaná
 subjektem údajů podle čl. 32 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001
 k rozhodnutí podle článků 32 nebo 33, evropský inspektor ochrany
 údajů konzultuje s vnitrostátními orgány dohledu nebo příslušným
 justičním orgánem v členském státě, jenž byl zdrojem údajů,
 nebo v přímo dotčeném členském státě. Rozhodnutí evropského
 inspektora ochrany údajů, které může zahrnovat i odmítnutí
 sdělit jakékoli informace, se přijímá v úzké spolupráci s
 vnitrostátním orgánem dohledu nebo příslušným justičním orgánem.
 2. Vztahuje-li se stížnost ke
 zpracování údajů poskytnutých Eurojustu členským státem, evropský inspektor
 ochrany údajů zajistí správné provedení potřebných kontrol v úzké spolupráci
 s vnitrostátním orgánem dohledu členského státu, který údaje poskytl.
 3. Vztahuje-li se stížnost ke
 zpracování údajů poskytnutých Eurojustu institucemi EU, třetími
 zeměmi nebo organizacemi či soukromými subjekty, evropský inspektor
 ochrany údajů zajistí, aby Eurojust provedl potřebné kontroly.
 Článek 37
 Odpovědnost za
 neoprávněné nebo nesprávné zpracování údajů
 1. V souladu s článkem 340 Smlouvy
 nese Eurojust odpovědnost za škodu způsobenou jakékoliv osobě v
 důsledku jím provedeného neoprávněného nebo nesprávného zpracování
 údajů.
 2. Stížnostmi proti Eurojustu
 ohledně odpovědnosti za škodu podle odstavce 1 se zabývá Soudní dvůr
 v souladu s článkem 268 Smlouvy.
 3. V souladu se svým vnitrostátním
 právem odpovídá každý členský stát za škodu způsobenou jakékoliv
 osobě v důsledku jím provedeného neoprávněného nebo nesprávného
 zpracování údajů, které byly předány Eurojustu.
 KAPITOLA V
 VZTAHY S PARTNERY
 ODDÍL I
 SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
 Článek 38
 Společná ustanovení
 1. Pokud je to nutné pro plnění
 jeho úkolů, může Eurojust navázat a udržovat pracovní vztahy s institucemi
 a agenturami Unie v souladu s cíli těchto institucí nebo agentur,
 příslušnými orgány třetích zemí, mezinárodními organizacemi a
 Mezinárodní organizací kriminální policie (Interpol).
 2. Pokud je to relevantní pro
 plnění jeho úkolů a s výhradou jakýchkoli omezení stanovených podle
 čl. 21 odst. 8, může si Eurojust přímo vyměňovat
 všechny informace, s výjimkou osobních údajů, se subjekty uvedenými v
 odstavci 1.
 3. Eurojust může, v souladu se
 článkem 4 nařízení (ES) č. 45/2001, získávat a zpracovávat
 osobní údaje získané od subjektů uvedených v odstavci 1,


text:
pokud je to nutné
 pro výkon jeho úkolů a v souladu s ustanoveními oddílu IV.
 4. Eurojust může předávat
 osobní údaje třetím zemím, mezinárodním organizacím a Interpolu, pouze
 pokud je to nutné pro předcházení a potírání trestných činů v
 působnosti Eurojustu a v souladu s tímto nařízením. Pokud byly
 údaje, které mají být předány, získány od členského státu, Eurojust
 si vyžádá souhlas tohoto členského státu, pokud:
 a) lze očekávat oprávnění,
 vzhledem k tomu, že členský stát výslovně neomezil možnost dalšího
 předávání; nebo
 b) členský stát udělil své
 předběžné oprávnění k takovému dalšímu předávání buď
 obecnou formou, nebo za zvláštních podmínek. Tento souhlas může být
 kdykoliv zrušen.
 5. Další předávání osobních
 údajů, které členské státy, instituce nebo agentury Unie, třetí
 země a mezinárodní organizace či Interpol získaly od Eurojustu,
 třetím stranám je zakázáno, pokud Eurojust nedal po zvážení okolností
 daného případu svůj výslovný souhlas pro konkrétní účel, který
 není neslučitelný s účelem, pro nějž byly údaje předány.
 ODDÍL II
 VZTAHY S PARTNERY
 Článek 39
 Spolupráce s Evropskou justiční
 sítí a jinými sítěmi Evropské unie zapojenými do spolupráce
 v trestních věcech
 1. Eurojust a Evropská justiční síť
 pro trestní věci navzájem udržují mimořádně úzké vztahy,
 založené na konzultacích a doplňkovosti, a to především mezi národním
 členem, kontaktními místy Evropské justiční sítě téhož
 členského státu a národními zpravodaji pro Eurojust a Evropskou justiční
 síť. V zájmu účinné spolupráce se přijmou tato opatření:
 a) národní členové v jednotlivých
 případech informují kontaktní místa Evropské justiční sítě o
 všech případech, které může tato síť podle jejich mínění
 řešit lépe;
 b) sekretariát Evropské justiční sítě
 tvoří součást zaměstnanců Eurojustu. Pracuje jako
 oddělená jednotka. Může využívat administrativní zdroje Eurojustu,
 které jsou nezbytné pro plnění úkolů Evropské justiční sítě,
 včetně zahrnutí nákladů na plenární schůze Evropské justiční
 sítě;
 c) k účasti na schůzích Eurojustu
 mohou být v jednotlivých případech přizvána kontaktní místa Evropské justiční
 sítě.
 2. Sekretariát sítě pro
 společné vyšetřovací týmy a sekretariát sítě zřízené
 rozhodnutím 2002/494/SVV tvoří součást zaměstnanců
 Eurojustu. Tyto sekretariáty pracují jako oddělené jednotky. Mohou
 využívat administrativní zdroje Eurojustu, které jsou nezbytné pro plnění
 jejich úkolů. Koordinaci sekretariátů zajišťuje Eurojust. Tento
 odstavec se vztahuje na sekretariát jakékoliv nové sítě zřízené
 rozhodnutím Rady, pokud dotyčné rozhodnutí stanoví, že sekretariát
 zajišťuje Eurojust.
 3. Síť vytvořená rozhodnutím 2008/852/SVV
 může požádat, aby jí Eurojust poskytl sekretariát. Bude-li taková žádost
 podána, použije se odstavec 2.
 Článek 40
 Vztahy s Europolem
 1. Eurojust přijme všechna
 vhodná opatření, aby umožnil Europolu v rámci jeho mandátu přímý
 přístup k informacím, které poskytuje Eurojust, na bázi systému založeného
 na nalezení či nenalezení shody, aniž by tím byla dotčena jakákoli
 omezení uvedená členskými státy, institucemi Unie, třetími
 zeměmi, mezinárodními organizacemi či Interpolem, které tyto
 informace poskytují. V případě nalezení shody Eurojust iniciuje
 postup, jímž lze sdílet informace, které generovaly shodu, v souladu s
 rozhodnutím členského státu, instituce Unie, třetí země,
 mezinárodní organizace nebo Interpolu, který informace Eurojustu poskytl.
 2. Vyhledávání informací v
 souladu s odstavcem 1 se provádí pouze pro účel identifikace, zda se
 informace, které má k dispozici Eurojust, shodují s informacemi, které
 zpracovává


text:
Europol.
 3. Eurojust umožňuje
 vyhledávání v souladu s odstavcem 1 až poté, kdy obdrží od Europolu informace,
 kteří zaměstnanci byli určeni jako oprávnění k
 provádění těchto vyhledávání.
 4. Pokud v průběhu
 činností týkajících se zpracování informací Eurojustu v rámci konkrétního
 vyšetřování Eurojust nebo členský stát identifikuje potřebu
 koordinace, spolupráce nebo podpory v souladu s mandátem Europolu, Eurojust je
 o této skutečnosti informuje a zahájí postup pro sdílení informací v
 souladu s rozhodnutím členského státu, který informace poskytl. V takovém
 případě Eurojust konzultuje Europol.
 5. Europol respektuje jakékoliv
 omezení přístupu či použití, dané všeobecnými nebo zvláštními
 podmínkami, které uvádějí členské státy, instituce nebo agentury Unie,
 třetí země, mezinárodní organizace nebo Interpol.
 Článek 41
 Vztahy s Úřadem
 evropského veřejného žalobce
 1. Eurojust naváže a udržuje zvláštní
 vztah s Úřadem evropského veřejného žalobce na základě úzké
 spolupráce a rozvoje vzájemných operativních, správních a řídicích vazeb,
 jak je uvedeno níže. Za tímto účelem se evropský veřejný žalobce a
 předseda Eurojustu pravidelně setkávají a projednávají problematiku
 společného zájmu.
 2. Eurojust se zabývá každou žádostí o
 podporu podanou Úřadem evropského veřejného žalobce bez
 zbytečného prodlení a řeší tyto žádosti podle okolností, jako kdyby
 byly podány vnitrostátním orgánem s působností v oblasti justiční
 spolupráce.
 3. Kdykoliv je to nutné, Eurojust
 využívá národní koordinační systémy Eurojustu vytvořené
 v souladu s článkem 20 i vztahy, které navázal se třetími
 zeměmi, včetně styčných soudců nebo státních
 zástupců, pro podporu spolupráce ustanovené v souladu s odstavcem 1.
 4. Spolupráce ustanovená v souladu s
 odstavcem 1 zahrnuje výměnu informací, včetně osobních
 údajů. Jakékoli údaje tímto způsobem vyměněné se použijí
 pouze pro účely, pro které byly poskytnuty. Jakékoliv jiné použití
 těchto údajů je dovoleno pouze tehdy, spadá-li toto použití do
 mandátu instituce, která údaje přijímá, a podléhá předchozímu
 oprávnění instituce, která údaje poskytla.
 5. Pro účely určení, zda
 informace, které má k dispozici Eurojust, souhlasí s informacemi, které
 zpracovává Úřad evropského veřejného žalobce, Eurojust zavádí
 mechanismus automatické křížové kontroly údajů zadávaných do systému
 řízení případů. Kdykoliv je nalezena shoda mezi údaji zadanými
 do systému řízení případů Úřadem evropského veřejného
 žalobce a údaji, které zadal Eurojust, bude skutečnost, že existuje shoda,
 sdělena jak Eurojustu, tak Úřadu evropského veřejného žalobce a
 rovněž členskému státu, který tyto údaje poskytl Eurojustu. Pokud
 byly údaje poskytnuty třetí stranou, Eurojust informuje tuto třetí stranu
 o nalezené shodě se souhlasem Úřadu evropského veřejného
 žalobce.
 6. Eurojust určí zaměstnance,
 kteří jsou oprávněni mít přístup k výsledkům mechanismu
 křížové kontroly, a informuje o nich Úřad evropského veřejného
 žalobce.
 7. Eurojust podporuje fungování
 Úřadu evropského veřejného žalobce prostřednictvím služeb, které
 poskytují jeho zaměstnanci. Tato podpora v každém případě
 zahrnuje:
 a) technickou podporu při
 přípravě ročního rozpočtu, programového dokumentu obsahujícího
 roční a víceleté programování a plánu řízení;
 b) technickou podporu při náboru
 zaměstnanců a řízení profesní dráhy;
 c) bezpečnostní služby;
 d) služby vztahující se
 k informačním technologiím;
 e) finanční řízení,
 účetnictví a auditorské služby;
 f) jakékoli jiné služby týkající se
 společného zájmu.
 Podrobné informace o poskytovaných službách jsou
 uvedeny v dohodě uzavřené mezi Eurojustem a Úřadem evropského
 veřejného žalobce.
 8. Evropský veřejný žalobce
 může


text:
kolegiu předkládat písemná stanoviska, na která kolegium reaguje
 písemně a bez zbytečného prodlení. Tato písemná vyjádření se
 předkládají v každém případě, kdykoliv kolegium přijímá
 roční rozpočet a pracovní program.
 Článek 42
 Vztahy s jinými institucemi a
 agenturami Unie
 1. Eurojust naváže a udržuje pracovní
 vztahy s Evropskou sítí pro justiční vzdělávání.
 2. Úřad OLAF může
 přispívat ke koordinační práci Eurojustu, která se týká ochrany
 finančních zájmů Unie v souladu s mandátem podle nařízení
 Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. .../2013 o vyšetřování prováděném
 Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a
 nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999.
 3. Aniž je dotčen článek 8,
 zajistí členské státy pro účely přijímání a předávání
 informací mezi Eurojustem a úřadem OLAF, aby byli národní členové
 Eurojustu považováni za příslušné orgány členských států, avšak
 výhradně pro účely nařízení (ES) č. 1073/1999 a
 nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999[19].
 Výměnou informací mezi úřadem OLAF a národními členy není
 dotčena povinnost poskytovat na základě uvedených nařízení
 informace jiným příslušným orgánům.
 ODDÍL III
 MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE
 Článek 43
 Vztahy s orgány třetích
 zemí a mezinárodními organizacemi
 1. Eurojust může přijmout
 pracovní ujednání se subjekty uvedenými v čl. 38 odst. 1.
 2. Eurojust může pro
 usnadnění spolupráce určit po dohodě s příslušnými orgány
 kontaktní místa ve třetích zemích.
 ODDÍL IV
 PŘEDÁVÁNÍ OSOBNÍCH ÚDAJŮ
 Článek 44
 Předávání osobních
 údajů institucím nebo agenturám Unie
 S výhradou jakýchkoli možných omezení podle
 čl. 21 odst. 8 může Eurojust přímo předávat osobní údaje institucím
 nebo agenturám Unie, pokud je to nezbytné pro plnění jeho úkolů nebo
 úkolů přijímací instituce či agentury Unie.
 Článek 45
 Předávání osobních
 údajů do třetích zemí a mezinárodním organizacím
 1. Eurojust může předávat
 osobní údaje orgánu třetí země nebo mezinárodní organizaci či
 Interpolu, pokud je to nezbytné pro plnění jeho úkolů, ale pouze na
 základě:
 a) rozhodnutí Komise přijatého v souladu
 s články 25 a 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES[20], že daná země nebo
 mezinárodní organizace, popřípadě zpracovávající sektor v dané
 třetí zemi nebo mezinárodní organizaci zajišťuje odpovídající úroveň
 ochrany (rozhodnutí o přiměřenosti); nebo
 b) mezinárodní dohody uzavřené mezi
 Unií a danou třetí zemí nebo mezinárodní organizací podle článku 218
 Smlouvy poskytující přiměřené záruky týkající se ochrany
 soukromí a základních práv a svobod jednotlivců; nebo
 c) dohody o spolupráci uzavřené mezi
 Eurojustem a danou třetí zemí nebo mezinárodní organizací v souladu s
 článkem 27 rozhodnutí 2002/187/SVV.
 Tato předávání nevyžadují další povolení.
 Eurojust může uzavřít pracovní ujednání pro provádění
 těchto dohod či rozhodnutí o přiměřenosti.
 2. Odchylně od odstavce 1
 může Eurojust v jednotlivých případech povolit předání osobních
 údajů do třetích zemí nebo mezinárodním organizacím či
 Interpolu, pokud:
 a) je předání údajů naprosto
 nezbytné pro ochranu základních zájmů jednoho nebo více členských států
 v rámci cílů Eurojustu;
 b) je předání údajů naprosto
 nezbytné v zájmu předcházení bezprostřednímu nebezpečí souvisejícímu
 s trestnými nebo teroristickými činy;
 c) je předání nezbytné z jiných
 důvodů nebo je stanoveno právními předpisy z významných důvodů
 veřejného zájmu Unie či jejích členských států podle práva
 Unie nebo


text:
vnitrostátního práva, popřípadě pro stanovení, uplatnění
 nebo obranu právních nároků; nebo
 d) je předání nezbytné pro ochranu
 životně důležitých zájmů subjektu údajů nebo jiné osoby.
 3. Kromě toho může kolegium
 po dohodě s evropským inspektorem ochrany údajů povolit předávání
 údajů v souladu s písmeny a) až d) výše, s přihlédnutím k existenci
 záruk pro ochranu soukromí a základních práv a svobod jednotlivců, po dobu
 nepřekračující jeden rok, s možností prodloužení.
 4. Evropský inspektor ochrany
 údajů je informován o případech, kde se uplatňuje odstavec 3.
 5. Eurojust může předávat
 osobní údaje správního charakteru v souladu s článkem 9 nařízení (ES)
 č. 45/2001.
 Článek 46
 Styční soudci nebo
 státní zástupci vyslaní do třetích zemí
 1. Pro usnadnění justiční
 spolupráce se třetími zeměmi v případech, kdy Eurojust poskytuje
 pomoc podle tohoto nařízení, může kolegium vyslat styčné soudce
 nebo státní zástupce do třetí země na základě pracovního ujednání
 s danou třetí zemí podle článku 43.
 2. Styčný soudce nebo státní zástupce
 podle odstavce 1 musí mít zkušenosti s prací pro Eurojust a
 přiměřené znalosti v oblasti justiční spolupráce a
 způsobu fungování Eurojustu. Vyslání styčného soudce nebo státního zástupce
 jménem Eurojustu podléhá předchozímu souhlasu tohoto soudce nebo státního zástupce
 a jeho členského státu.
 3. Pokud je styčný soudce nebo
 státní zástupce vyslaný Eurojustem vybrán z národních členů nebo
 jejich zástupců či asistentů:
 a) členský stát jej nahradí ve funkci
 národního člena nebo jeho zástupce či asistenta;
 b) přestává být oprávněn k výkonu
 pravomocí, které mu byly uděleny v souladu s článkem 8.
 4. Aniž je dotčen článek 110
 služebního řádu, vypracuje kolegium pravidla pro vysílání styčných soudců
 nebo státních zástupců a na základě konzultace s Komisí přijme v
 tomto ohledu nezbytná prováděcí ujednání.
 5. Činnost styčných soudců
 nebo státních zástupců vyslaných Eurojustem podléhá dohledu evropského
 inspektora ochrany údajů. Styční soudci nebo státní zástupci podávají
 zprávu kolegiu, které ve výroční zprávě vhodným způsobem
 informuje Evropský parlament a Radu o jejich činnosti. Styční soudci
 nebo státní zástupci informují národní členy a příslušné vnitrostátní
 orgány o všech případech týkajících se jejich členského státu.
 6. Příslušné orgány členských
 států a styční soudci nebo státní zástupci uvedení v odstavci 1 mohou
 být v přímém vzájemném kontaktu. V těchto případech styčný soudce
 nebo státní zástupce o tomto kontaktu informuje národního člena.
 7. Styční soudci nebo státní zástupci
 uvedení v odstavci 1 jsou připojeni k systému řízení
 případů.
 Článek 47
 Žádosti o justiční
 spolupráci předkládané třetím zemím a obdržené ze třetích zemí
 1. Eurojust koordinuje výkon žádostí o
 justiční spolupráci vydaných třetí zemí, pokud jsou tyto žádosti
 součástí téhož vyšetřování a vyžadují výkon v nejméně dvou
 členských státech. Tyto žádosti může Eurojustu předat také
 příslušný vnitrostátní orgán.
 2. V naléhavém případě a v
 souladu s článkem 19 může žádosti uvedené v odstavci 1 tohoto
 článku a vydané třetí zemí, která s Eurojustem uzavřela pracovní
 ujednání, přijímat a zpracovávat stálá koordinace.
 3. Aniž je dotčen čl. 3 odst.
 3, Eurojust usnadňuje justiční spolupráci se třetí zemí v
 případech, kdy jsou předloženy žádosti o justiční spolupráci,
 jež se vztahují k témuž vyšetřování a vyžadují


text:
výkon v dané třetí
 zemi.
 KAPITOLA VI
 FINANČNÍ USTANOVENÍ
 Článek 48
 Rozpočet
 1. Pro každý rozpočtový rok, který
 odpovídá roku kalendářnímu, se připraví odhady všech příjmů
 a výdajů Eurojustu a zahrnou se do rozpočtu Eurojustu.
 2. Pokud se jedná o příjmy a
 výdaje, musí být rozpočet Eurojustu vyvážený.
 3. Aniž by tím byly dotčeny jiné
 zdroje, příjmy Eurojustu zahrnují:
 a) příspěvek Unie zapsaný v
 souhrnném rozpočtu Evropské unie;
 b) jakýkoliv dobrovolný finanční
 příspěvek členských států;
 c) poplatky za publikace a jakékoli služby,
 které Eurojust poskytuje;
 d) ad hoc granty.
 4. Výdaje Eurojustu zahrnují odměny
 zaměstnanců, správní výdaje, výdaje na infrastrukturu a provozní
 náklady.
 Článek 49
 Sestavování rozpočtu
 1. Každý rok správní ředitel sestaví
 návrh výkazu odhadů celkových příjmů a výdajů Eurojustu pro
 následující rozpočtový rok, včetně plánu pracovních míst, a
 zašle jej kolegiu.
 2. Kolegium na základě tohoto
 návrhu vytvoří předběžný návrh odhadu příjmů a
 výdajů Eurojustu pro následující rozpočtový rok.
 3. Předběžný návrh odhadu
 příjmů a výdajů Eurojustu je předán Evropské komisi
 nejpozději 31. ledna každého roku. Kolegium předá Komisi konečný
 návrh odhadu, který zahrnuje návrh plánu pracovních míst, do 31. března.
 4. Komise předá výkaz odhadů
 Evropskému parlamentu a Radě (rozpočtový orgán) spolu s návrhem souhrnného
 rozpočtu Evropské unie.
 5. Na základě výkazu odhadů
 zapíše Komise do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které
 považuje za nezbytné pro plán pracovních míst a výši příspěvku ze souhrnného
 rozpočtu, které předloží rozpočtovému orgánu v souladu s
 články 313 a 314 Smlouvy.
 6. Rozpočtový orgán schvaluje
 prostředky na příspěvek Eurojustu.
 7. Rozpočtový orgán přijímá
 plán pracovních míst Eurojustu.
 8. Rozpočet Eurojustu přijímá
 kolegium. Rozpočet je konečný po konečném přijetí souhrnného
 rozpočtu Evropské unie. Je-li to nutné, bude příslušným způsobem
 upraven.
 9. U všech projektů v oblasti
 nemovitostí, které zřejmě budou mít významný dopad na rozpočet,
 Eurojust informuje Evropský parlament a Radu co nejdříve v souladu s
 ustanoveními článku 203 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
 10. S výjimkou mimořádných
 nepředvídatelných okolností podle článku 203 nařízení (EU, Euratom)
 č. 966/2012 projedná Rada a Evropský parlament projekt v oblasti
 nemovitostí do čtyř týdnů ode dne, kdy jej oba orgány obdržely.
 Projekt v oblasti nemovitostí se považuje za
 schválený, pokud během tohoto čtyřtýdenního období Evropský parlament
 ani Rada nepřijme rozhodnutí v neprospěch návrhu.
 Jestliže Evropský parlament nebo Rada v
 průběhu tohoto čtyřtýdenního období vznesou
 opodstatněné námitky, prodlouží se toto období o dva týdny.
 Přijme-li Evropský parlament nebo Rada
 rozhodnutí v neprospěch projektu v oblasti nemovitostí, Eurojust svůj
 návrh vezme zpět a může předložit návrh nový.
 11. Eurojust může financovat plán
 koupě budovy na základě půjčky, kterou předtím schválí
 rozpočtový orgán v souladu s článkem 203 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
 Článek 50
 Plnění rozpočtu
 Správní ředitel jedná jako schvalující
 osoba Eurojustu a plní rozpočet Eurojustu v rámci své odpovědnosti a
 v mezích schválených v rozpočtu.
 Článek 51
 Předkládání
 účetních závěrek a absolutorium
 1. Do 1. března následujícího rozpočtového
 roku účetní Eurojustu předá předběžnou účetní
 závěrku účetnímu Komise a Účetnímu dvoru.
 2. Eurojust předá zprávu o
 rozpočtovém a finančním řízení Evropskému parlamentu, Radě
 a Účetnímu dvoru


text:
do 31. března následujícího rozpočtového roku.
 3. Do 31. března následujícího rozpočtového
 roku účetní Komise předá předběžnou účetní
 závěrku Eurojustu konsolidovanou s účetní závěrkou Komise Účetnímu
 dvoru.
 4. V souladu s čl. 148 odst. 1
 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 předloží Účetní
 dvůr své připomínky k předběžné účetní závěrce Eurojustu
 do 1. června následujícího roku.
 5. Po obdržení připomínek Účetního
 dvora k předběžné účetní závěrce Eurojustu podle
 článku 148 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 správní
 ředitel vypracuje konečnou účetní závěrku Eurojustu v rámci
 své odpovědnosti a předloží ji kolegiu k vyjádření.
 6. Kolegium vydá stanovisko ke
 konečné závěrce Eurojustu.
 7. Správní ředitel předá
 konečnou účetní závěrku Evropskému parlamentu, Radě, Komisi
 a Účetnímu dvoru do 1. července následujícího rozpočtového roku
 společně se stanoviskem kolegia.
 8. Konečná účetní
 závěrka Eurojustu se zveřejní v Úředním věstníku
 Evropské unie do 15. listopadu následujícího roku.
 9. Správní ředitel předá Účetnímu
 dvoru odpověď na připomínky nejpozději do 30. září
 následujícího roku. Správní ředitel tuto odpověď předá také
 kolegiu a Komisi.
 10. Správní ředitel předkládá
 Evropskému parlamentu zprávu o plnění svých povinností, je-li k tomu
 vyzván. Rada může vyzvat správního ředitele k předložení zprávy
 o plnění jeho povinností.
 11. Správní ředitel předloží v
 souladu s čl. 165 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Evropskému
 parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro hladký
 průběh udílení absolutoria pro daný rozpočtový rok.
 12. Na základě doporučení Rady přijatého
 kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 15. května
 roku N + 2 správnímu řediteli absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového
 roku N.
 Článek 52
 Finanční pravidla
 Finanční pravidla platná pro Eurojust
 přijímá kolegium v souladu s [nařízením č. 2343/2002 ze dne 23.
 prosince 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v
 článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se
 stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských
 společenství] a na základě konzultace s Komisí. Tato pravidla se
 mohou odchýlit od [nařízení č. 2343/2002], pouze pokud je takové odchýlení
 zvlášť vyžadováno pro provoz Eurojustu, a s předchozím souhlasem Komise.
 KAPITOLA VII
 USTANOVENÍ O ZAMĚSTNANCÍCH
 Článek 53
 Obecná ustanovení
 Na zaměstnance Eurojustu se vztahuje
 služební řád Evropské unie, pracovní řád ostatních
 zaměstnanců Evropské unie a pravidla přijatá na základě
 dohody mezi orgány Evropské unie k provedení tohoto služebního řádu a
 pracovního řádu ostatních zaměstnanců.
 Článek 54
 Vyslaní národní odborníci a
 jiní pracovníci
 1. Eurojust může využívat služeb
 vyslaných národních odborníků nebo jiných pracovníků, které Eurojust
 nezaměstnává.
 2. Kolegium přijme rozhodnutí,
 kterým se stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do Eurojustu.
 KAPITOLA VIII
 HODNOCENÍ A PŘEDKLÁDÁNÍ ZPRÁV
 Článek 55
 Zapojení Evropského
 parlamentu a vnitrostátních parlamentů
 1. Eurojust předává svou
 výroční zprávu Evropskému parlamentu, který může předkládat
 připomínky a závěry.
 2. Předseda kolegia předstoupí
 před Evropský parlament na jeho žádost za účelem projednání
 záležitostí týkajících se Eurojustu a zejména předložení jeho
 výročních zpráv, s přihlédnutím k povinnosti zachování
 mlčenlivosti a důvěrnosti údajů. Jednání se nevztahují
 přímo ani nepřímo ke konkrétním akcím souvisejícím s jednotlivými
 operativními případy.
 3. Kromě dalších informačních
 a konzultačních povinností stanovených v tomto nařízení Eurojust
 předává Evropskému parlamentu pro informaci:


text:
a) výsledky studií a strategických projektů
 vyhotovených nebo zadaných Eurojustem;
 b) pracovní ujednání uzavřená se
 třetími stranami;
 c) výroční zprávu evropského inspektora
 ochrany údajů.
 4. Eurojust předkládá svou
 výroční zprávu vnitrostátním parlamentům. Eurojust také
 předkládá vnitrostátním parlamentům dokumenty uvedené v odstavci 3.
 Článek 56
 Hodnocení a přezkum
 1. Nejpozději do [5 let po
 vstupu tohoto nařízení v platnost] a každých 5 let poté Komise zadá
 hodnocení provádění a dopadu tohoto nařízení a také účinnosti a
 účelnosti Eurojustu a jeho pracovních postupů. Hodnocení se věnuje
 zejména případné potřebě změnit mandát Eurojustu a
 finančním důsledkům takových změn.
 2. Komise předá hodnotící zprávu
 společně se závěry z ní Evropskému parlamentu a vnitrostátním parlamentům,
 Radě a kolegiu. Zjištění vyplývající z hodnocení se
 zveřejňuje.
 3. U příležitosti každého druhého
 hodnocení Komise rovněž hodnotí výsledky dosažené Eurojustem s
 přihlédnutím k jeho cílům, mandátu a úkolům.
 KAPITOLA IX
 OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
 Článek 57
 Výsady a imunity
 Pro Eurojust a jeho zaměstnance platí
 Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
 Článek 58
 Jazykový režim
 1. Na Eurojust se vztahuje
 nařízení č. 1[21].
 2. Překladatelské služby potřebné
 pro fungování Eurojustu zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce
 Evropské unie.
 Článek 59
 Důvěrnost
 1. Národní členové, jejich
 zástupci a asistenti uvedení v článku 7, zaměstnanci Eurojustu,
 národní zpravodajové a inspektor ochrany údajů jsou vázáni povinností
 dodržovat důvěrnost všech informací, o nichž se dozví při
 plnění svých úkolů.
 2. Povinnost dodržovat
 důvěrnost údajů se vztahuje také na všechny osoby a subjekty,
 které s Eurojustem spolupracují.
 3. Povinnost dodržovat
 důvěrnost údajů platí i po skončení funkce nebo
 zaměstnání nebo po ukončení činnosti osob uvedených v odstavcích
 1 a 2.
 4. Povinnost dodržovat
 důvěrnost se vztahuje na všechny informace, které Eurojust získá,
 pokud již tyto informace nebyly zveřejněny nebo nejsou
 veřejnosti přístupné.
 5. Členové a zaměstnanci
 evropského inspektora ochrany údajů jsou povinni dodržovat
 důvěrnost všech informací, o nichž se dozví při plnění
 svých úkolů.
 Článek 60
 Transparentnost
 1. Nařízení (ES) č. 1049/2001
 se vztahuje na dokumenty, které se týkají správních úkolů Eurojustu.
 2. Do šesti měsíců od data
 první schůze přijme kolegium prováděcí pravidla pro
 uplatňování nařízení (ES) č. 1049/2001.
 3. Proti rozhodnutím přijatým
 Eurojustem podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat
 stížnost k veřejnému ochránci práv podle podmínek článku 228
 Smlouvy nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie podle podmínek článku 263
 Smlouvy.
 Článek 61
 Evropský úřad pro boj
 proti podvodům (OLAF) a Evropský účetní dvůr
 1. Pro usnadnění boje proti
 podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem podle nařízení
 (ES) č. 1073/1999 přistoupí do šesti měsíců od vstupu
 v platnost tohoto nařízení k interinstitucionální dohodě ze dne 25.
 května 1999 o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským
 úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a přijme vhodná ustanovení vztahující
 se na všechny zaměstnance Eurojustu podle vzoru stanoveného v příloze
 k uvedené dohodě.
 2. Evropský účetní dvůr má
 pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na
 místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů
 nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří od Eurojustu obdrželi
 finanční prostředky Unie.
 3. Úřad OLAF může
 provádět vyšetřování, včetně kontrol a


text:
inspekcí na
 místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení
 (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[22] s cílem zjistit, zda došlo k
 nesrovnalostem poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie v
 souvislosti s výdaji financovanými Eurojustem.
 4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2
 a 3, musí pracovní ujednání se třetími zeměmi, mezinárodními
 organizacemi a Interpolem, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu Eurojustu
 obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Evropský účetní
 dvůr a úřad OLAF k provádění takových auditů a
 vyšetřování dle jejich příslušné působnosti.
 Článek 62
 Bezpečnostní pravidla
 týkající se ochrany utajovaných skutečností
 Eurojust uplatňuje bezpečnostní
 zásady obsažené v bezpečnostních pravidlech Komise pro ochranu utajovaných
 informací Evropské unie (EUCI) a citlivých informací nepodléhajících utajení,
 která jsou vymezena v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom[23]. Jedná se kromě jiného o
 ustanovení týkající se výměny, zpracovávání a uchovávání těchto
 skutečností.
 Článek 63
 Správní šetření
 Správní činnosti Eurojustu podléhají
 šetření evropského veřejného ochránce práv v souladu s článkem 228
 Smlouvy.
 Článek 64
 Jiná odpovědnost než
 odpovědnost za neoprávněné nebo nesprávné zpracování údajů
 1. Smluvní odpovědnost Eurojustu
 se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
 2. Soudní dvůr Evropské unie má
 pravomoc rozhodovat na základě jakékoliv rozhodčí doložky obsažené ve
 smlouvě uzavřené Eurojustem.
 3. V případě mimosmluvní
 odpovědnosti nahradí Eurojust v souladu s obecnými zásadami
 společnými právním řádům členských států a nezávisle
 na jakékoliv odpovědnosti podle článku 37 veškerou škodu způsobenou
 kolegiem nebo zaměstnanci Eurojustu při výkonu jejich povinností.
 4. Odstavec 3 se rovněž použije na
 škody, které byly způsobeny zaviněním národního člena nebo jeho
 zástupce či asistenta při výkonu jejich povinností. Jedná-li však
 tato osoba na základě svých svěřených pravomocí podle
 článku 8, uhradí její členský stát původu Eurojustu náklady, jež
 Eurojustu náhradou uvedených škod vznikly.
 5. Soudní dvůr Evropské unie má
 pravomoc rozhodovat spory o náhradu škod podle odstavce 3.
 6. Vnitrostátní soudy členských
 států příslušné k projednávání sporů týkajících se
 odpovědnosti Eurojustu podle tohoto článku se určují podle na
 nařízení Rady (ES) č. 44/2001[24].
 7. Osobní odpovědnost
 zaměstnanců vůči Eurojustu se řídí ustanoveními
 služebního řádu nebo pracovního řádu, které se na ně vztahují.
 Článek 65
 Dohoda o sídle a provozní
 podmínky
 Sídlem Eurojustu je Haag, Nizozemsko.
 Nezbytná ujednání týkající se ubytování, které
 má být v Nizozemsku Eurojustu poskytnuto, a zařízení, která mají být Nizozemskem
 zajištěna, jsou společně s konkrétními pravidly platnými v Nizozemsku
 pro správního ředitele, členy kolegia, zaměstnance Eurojustu a
 jejich rodinné příslušníky stanovena v dohodě o sídle uzavřené
 mezi Eurojustem a Nizozemskem po získání souhlasu kolegia.
 Nizozemsko poskytne nejlepší možné podmínky,
 které zajistí fungování Eurojustu, včetně vícejazyčného,
 evropsky orientovaného školního vzdělávání a vhodného dopravních spojení.
 Článek 66
 Přechodná ustanovení
 1. Eurojust je univerzálním právním
 nástupcem pro všechny smlouvy, které uzavřel, závazky, které přijal,
 a majetek, který nabyl Eurojust zřízený rozhodnutím Rady 2002/187/SVV.
 2. Národní členové Eurojustu,
 kteří byli vysláni každým členským státem podle rozhodnutí 2002/187/SVV,
 se ujmou role národních členů Eurojustu podle kapitoly II tohoto
 nařízení. Jejich funkční období může být jednou prodlouženo
 podle čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení, jakmile toto nařízení
 vstoupí v


text:
platnost, bez ohledu na předcházející prodloužení.
 3. Předseda a místopředsedové
 Eurojustu se v okamžiku, kdy toto nařízení vstoupí v platnost, ujmou role
 předsedy a místopředsedů Eurojustu podle článku 11, dokud
 neuplyne jejich funkční období v souladu s rozhodnutím 2002/187/SVV. Mohou
 být jednou znovuzvoleni po vstupu tohoto nařízení v platnost podle
 čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení, a to bez ohledu na předchozí
 znovuzvolení.
 4. Správní ředitel, který byl
 naposledy jmenován podle článku 29 rozhodnutí 2002/187/SVV, se ujme role
 správního ředitele podle článku 17, dokud neuplyne jeho funkční
 období podle rozhodnutí 2002/187/SVV. Funkční období správního
 ředitele může být jednou prodlouženo poté, co toto nařízení
 vstoupí v platnost.
 5. Toto nařízení nemá vliv na
 právní účinek dohod, které uzavřel Eurojust zřízený rozhodnutím 2002/187/SVV.
 Zejména všechny mezinárodní dohody uzavřené Eurojustem, které vstoupily v
 platnost předtím, než vstoupilo v platnost toto nařízení,
 zůstávají právně platné.
 Článek 67
 Zrušení
 1. Toto nařízení nahrazuje a
 zrušuje rozhodnutí 2002/187/SVV, 2003/659/SVV a 2009/426/SVV.
 2. Odkazy na zrušená rozhodnutí Rady
 uvedená v odstavci 1 se považují za odkazy na toto nařízení.
 Článek 68
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátého dne po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a
 přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 PŘÍLOHA 1
 Seznam forem závažné trestné činnosti, kterými
 je Eurojust oprávněn se zabývat podle čl. 3 odst. 1:
 –
 organizovaná trestná činnost,
 –
 terorismus,
 –
 obchod s drogami,
 –
 praní peněz,
 –
 korupce,
 –
 trestná činnost proti finančním
 zájmům Unie,
 –
 vražda, těžké ublížení na zdraví,
 –
 únos, nezákonné omezování osobní svobody a braní
 rukojmí,
 –
 pohlavní zneužívání a pohlavní vykořisťování
 žen a dětí, dětská pornografie a navazování kontaktu s dětmi k
 sexuálním účelům,
 –
 rasismus a xenofobie,
 –
 organizovaná loupež,
 –
 trestná činnost související s motorovými
 vozidly,
 –
 podvody,
 –
 vydírání a vymáhání peněz za ochranu,
 –
 padělání a produktové pirátství,
 –
 padělání veřejných listin a obchodování s
 nimi,
 –
 padělání peněz a platebních
 prostředků,
 –
 počítačová trestná činnost,
 –
 obchodování zasvěcených osob a manipulace s
 finančním trhem,
 –
 nezákonné převaděčství
 přistěhovalců,
 –
 obchodování s lidmi,
 –
 nezákonný obchod s lidskými orgány a tkáněmi,
 –
 nedovolený obchod s hormonálními látkami a jinými
 prostředky na podporu růstu,
 –
 nedovolený obchod s kulturními statky,
 včetně starožitností a uměleckých děl,
 –
 nedovolený obchod se zbraněmi, střelivem
 a výbušninami,
 –
 nedovolený obchod s ohroženými druhy
 živočichů,
 –
 nedovolený obchod s ohroženými druhy a
 odrůdami rostlin,
 –
 trestné činy proti životnímu prostředí,
 –
 znečištění z lodí,
 –
 trestná činnost spojená s jadernými a
 radioaktivními látkami,
 –
 genocida, zločiny proti lidskosti a
 válečné zločiny.
 PŘÍLOHA 2
 Kategorie osobních údajů uvedených ve
 článku 27
 1. a) Příjmení, rodné
 příjmení, jméno a případné přezdívky nebo falešná jména;
 b) datum a místo narození;
 c) státní příslušnost;
 d) pohlaví;
 e) místo bydliště, povolání a místo
 pobytu dotyčné osoby;
 f) čísla sociálního pojištění,
 řidičské průkazy, osobní doklady a údaje o cestovním pasu, celní
 a daňová identifikační čísla;
 g) údaje o právnických osobách,


text:
pokud
 obsahují údaje o identifikovaných nebo identifikovatelných fyzických osobách,
 které jsou soudně vyšetřovány nebo stíhány;
 h) bankovní účty a účty u jiných
 finančních institucí;
 i) popis a druh údajných trestných
 činů nebo přestupků, datum jejich spáchání, jejich trestní
 kvalifikace a stav jejich vyšetřování;
 j) skutečnosti poukazující na
 mezinárodní rozsah případu;
 k) informace o podezření z účasti
 na zločinném spolčení;
 l) telefonní čísla, e-mailové adresy,
 provozní a lokalizační údaje a také související údaje potřebné pro
 identifikaci účastníka nebo uživatele;
 m) údaje o registraci vozidla;
 n) profily DNA stanovené z nekódující
 části DNA, fotografie a otisky prstů.
 2. a) Příjmení, rodné
 příjmení, jméno a případné přezdívky nebo falešná jména;
 b) datum a místo narození;
 c) státní příslušnost;
 d) pohlaví;
 e) místo bydliště, povolání a místo
 pobytu dotyčné osoby;
 f) popis a druh trestných činů
 nebo přestupků, které se jich týkají, datum jejich spáchání, jejich
 trestní kvalifikace a stav vyšetřování.
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ
 VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 1.2. Příslušné oblasti politik podle
 členění ABM/ABB
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 1.4. Cíle
 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7. Předpokládaný způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2. Systém řízení a kontroly
 2.3. Opatření k zamezení podvodů a
 nesrovnalostí
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/
 PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a
 dotčené výdajové rozpočtové položky
 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný
 dopad na výdaje
 3.2.2. Odhadovaný dopad na
 prostředky [instituce]
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 lidské zdroje [instituce]
 3.2.4. Soulad se stávajícím
 víceletým finančním rámcem
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/ PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 Návrh
 nařízení Evropského parlamentu a Rady o Agentuře Evropské unie pro
 justiční spolupráci v trestních věcech (EUROJUST)
 1.2. Příslušné oblasti
 politik podle členění ABM/ABB [25]
 Oblast
 politiky: 33 – Spravedlnost
 Činnost:
 33.03 – Spravedlnost v trestních a občanských záležitostech (od 2014: 33.03
 - Spravedlnost
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 ̈ Návrh/podnět
 se týká nové akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[26]
 þ Návrh/podnět se
 týká prodloužení stávající akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4. Cíle
 1.4.1. Víceleté strategické cíle
 Komise sledované návrhem/podnětem
 Eurojust byl zřízen na základě
 iniciativy členských států rozhodnutím 2002/187/SVV jako instituce
 Unie s právní subjektivitou s cílem posílit boj proti závažné trestné
 činnosti. Článek 85 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) stanoví,
 že Eurojust se řídí nařízením přijatým v souladu s řádným
 legislativním postupem. Jeho posláním je podporovat a posilovat koordinaci a
 spolupráci mezi vnitrostátními orgány pověřenými vyšetřováním a
 stíháním závažné trestné činnosti, která se dotýká dvou nebo více
 členských států Evropské unie. Tento návrh nařízení poskytuje
 jediný obnovený právní rámec pro novou Agenturu Evropské unie pro justiční
 spolupráci v trestních věcech, která je právním nástupcem Eurojustu.
 1.4.2. Specifické cíle a
 příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl č. 2: Posílení
 justiční spolupráce v trestních věcech a tedy příspěvek k
 vytvoření autentického evropského prostoru práva
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 33.03
 - Spravedlnost v trestních a občanských záležitostech
 1.4.3. Očekávané výsledky a


text:
dopady
 Upřesněte
 účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
 skupiny.
 Vytvořením
 společné platformy státních zástupců a soudců ze všech
 členských států EU sehrává Eurojust ústřední roli při
 vývoji evropského prostoru práva. Hraje rovněž hlavní roli v potírání
 přeshraniční trestné činnosti v EU jako efektivní
 zprostředkovatel justiční spolupráce, jejíž pomoc je stále více
 vyhledávána vnitrostátními profesionály. Předpokládané účinky
 zahrnují:
 1.
 Operativní práce Eurojustu
 Eurojust
 podporuje a posiluje justiční spolupráci v trestních věcech. Národní
 členové, jednající samostatně nebo jako kolegium, zasahují do
 jednotlivých trestních věcí, v nichž vnitrostátní orgány potřebují
 posílenou koordinaci nebo musejí překonávat obtíže spojené s využitím
 justiční spolupráce a nástrojů vzájemného uznávání v praxi. Eurojust
 pomohl překonat širokou rozmanitost právních systémů a tradic EU a
 vybudovat vzájemnou důvěru, která je základním předpokladem
 nástrojů vzájemného uznávání, tím, že rychle řešil jazykové nebo
 právní problémy či identifikoval příslušné orgány v jiných zemích.
 2.
 Centrum justiční odbornosti Eurojust pro účinné zásahy proti
 přeshraniční závažné trestné činnosti
 Eurojust
 hraje hlavní roli v boji proti přeshraniční trestné činnosti.
 Eurojust organizuje koordinační schůze, kde se scházejí vnitrostátní
 orgány, aby se shodly na společném přístupu k vyšetřováním,
 připravily žádosti o pomoc, řešily nebo předjímaly řešení
 právních otázek či rozhodovaly o společných operacích. Eurojust se
 zapojuje do sestavování společných vyšetřovacích týmů (JIT),
 které poskytují podporu členským státům, a účastní se jich.
 3.
 Spolupráce Eurojustu s partnery
 Eurojust
 spolupracuje s jinými agenturami, zejména s Europolem, Evropským úřadem
 pro boj proti podvodům (OLAF) i se třetími zeměmi a je
 hostitelským orgánem sekretariátů Evropské justiční sítě,
 expertní sítě společných vyšetřovacích týmů a sítě EU
 pro vyšetřování genocidy v souladu s uvedeným rozhodnutím Rady.
 4.
 Vztahy Eurojustu s Úřadem evropského veřejného žalobce
 V
 souladu s článkem 86 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) musí být
 Úřad evropského veřejného žalobce vytvořen „z Eurojustu“. Tento
 návrh má také za cíl řídit vztahy mezi Eurojustem a Úřadem evropského
 veřejného žalobce. Správní podpora Úřadu evropského veřejného
 žalobce (EPPO) bude poskytována na základě nulových nákladů.
 1.4.4. Ukazatele výsledků a
 dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
 sledovat.
 V
 souladu s plánem provádění společného přístupu k agenturám
 Komise vypracovává metodické pokyny pro definici klíčových ukazatelů
 výkonnosti pro agentury. Předpokládá se, že budou dokončeny v roce 2013.
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.5.1. Potřeby, které mají být
 uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 V
 krátkodobém horizontu se předpokládá, že Eurojust bude pokračovat ve
 výkonu svých základních činností, zejména těch, které přímo
 souvisejí s podporou a posilováním koordinace a spolupráce mezi vnitrostátními
 orgány činnými v trestním řízení v případech
 přeshraniční závažné trestné činnosti. Tok informací a vazba
 mezi vnitrostátními orgány a Eurojustem musí být posílena.
 Ve
 střednědobém horizontu budou posíleny struktura, fungování, úkoly a
 parlamentní dohled Eurojustu pomocí tohoto návrhu v souladu s článkem 85
 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Existují rovněž požadavky na
 Eurojust spojené s článkem 86 SFEU a zřízením Úřadu evropského
 veřejného žalobce: Eurojust bude povinen zajistit služby administrativní
 podpory Úřadu evropského veřejného žalobce.
 1.5.2. Přidaná hodnota ze
 zapojení EU
 Přidaná
 hodnota činností vykonávaných Eurojustem: usnadnění justiční
 spolupráce mezi vnitrostátními orgány členských


text:
států a zlepšení
 koordinace pro účinnější boj proti organizovanému zločinu
 mají pro EU velký význam a může jich být dosaženo pouze na úrovni EU.
 1.5.3. Závěry vyvozené z
 podobných zkušeností v minulosti
 Výroční
 zprávy Eurojustu potvrzují, že existuje trvalá potřeba koordinace a
 podpory v oblasti přeshraniční závažné trestné činnosti na
 úrovni EU a na mezinárodní úrovni. V uplynulém desetiletí došlo k velkému
 nárůstu organizovaného zločinu, jako je například obchod
 s drogami, obchodování s lidmi, terorismus a počítačová trestná
 činnost, včetně dětské pornografie. Objevuje se nová
 zločinecká infrastruktura, která se vyznačuje stále mobilnějšími
 a flexibilnějšími skupinami, které operují ve více jurisdikcích a
 sektorech trestné činnosti a které se opírají zejména o široce
 rozšířené nedovolené využívání internetu. Členské státy nemohou tuto
 trestnou činnost efektivně potírat na vnitrostátní úrovni a pomoc
 získává prvořadý význam. Eurojust je jedinou agenturou EU, která poskytuje
 podporu vnitrostátním justičním orgánům za účelem řádného
 vyšetření a stíhání těchto případů.
 1.5.4. Soulad a možná synergie s
 dalšími vhodnými nástroji
 Posílení
 justiční spolupráce v trestních věcech hraje zásadní roli při
 vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Poslání Eurojustu
 při usnadňování koordinace a spolupráce se vyvíjí v kontextu jiných
 právních nástrojů v dané oblasti, jako je například úmluva o vzájemné
 pomoci v trestních věcech z roku 2000, rámcové rozhodnutí Rady o
 evropském zatýkacím rozkazu nebo rámcové rozhodnutí Rady o kompetenčních
 konfliktech. Je třeba mít na paměti synergie se zbývající částí
 agentur SVV, zejména s Europolem, a potřebu vyvarovat se duplicit v
 úkolech a posílit spolupráci. Jasné synergie jsou rovněž součástí
 spolupráce mezi Eurojustem a Úřadem evropského veřejného žalobce.
 1.6. Doba trvání akce a
 finanční dopad
 ̈ Časově omezený návrh/podnět
 –
 ̈ Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
 –
 ̈ Finanční dopad od RRRR do RRRR
 x Časově neomezený
 návrh/podnět
 –
 Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
 RRRR,
 –
 poté plné fungování.
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení [27]
 Přímé řízení
 Komisí
 –
 prostřednictvím jejích útvarů,
 včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;
 –
 ̈ prostřednictvím výkonných agentur;
 ̈ Sdílené řízení
 s členskými státy
 X Nepřímé řízení, při
 kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu
 pověřeny:
 –
 ̈ třetí země nebo subjekty určené těmito
 zeměmi;
 –
 ̈ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);
 –
 ̈ EIB a Evropský investiční fond;
 –
 X subjekty uvedené v článcích 208 a 209
 finančního nařízení;
 –
 ̈ veřejnoprávní subjekty;
 –
 ̈ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby
 v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
 –
 ̈ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené
 uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a
 poskytující dostatečné finanční záruky;
 –
 ̈ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v
 rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V
 Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
 – Pokud vyberete více způsobů
 řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 Cílem tohoto
 legislativního návrhu je modernizace právního rámce Eurojustu a racionalizace
 jeho fungování.
 Byl vypracován
 v duchu rozpočtové neutrality. Díky tomu je finanční programování
 Eurojustu, které je připraveno pro období 2014–2020 a bylo přijato
 Komisí v červenci 2013, platné pro tento legislativní návrh.
 Toto
 nařízení však