text: Tato situace je důsledkem menších zásob Společenství, co se týče pšenice obecné a kukuřice, průměrných výsledků jakosti a vyčerpání intervenčních zásob Společenství, které nyní dosahují 500 000 tun.6. Aby bylo možné reagovat na tuto velmi napjatou situaci na trzích, je třeba podpořit zásobování trhu Společenství obilovinami a za tímto účelem pozastavit dovozní cla na některé obiloviny, a to co se týče jednak celních kvót se sníženou sazbou a jednak dovozů podle obecného práva. Je však třeba použití tohoto opatření omezit na hospodářský rok 2007/08.7. Musí také existovat možnost toto opatření bez zbytečného prodlení zrušit v případě narušení nebo nebezpečí narušení trhu Společenství. Z tohoto důvodu je třeba stanovit, že Komise má možnost přijmout vhodná opatření ke znovuzavedení cel, jakmile to bude odůvodněno situací na trhu, a určit kritéria, podle nichž se bude tato situace za takovou považovat.8. Tato opatření musí být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[3],PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Použití dovozních cel na produkty kódů NC 1001 90 99, NC 1001 10, NC 1002 00 00, NC 1003 00, NC 1005 90 00, NC 1007 00 90 a NC 1008 se pozastavuje do 30. června 2008 pro veškeré dovozy podle obecného práva uskutečněné v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 1784/2003 nebo v rámci celních kvót se sníženou celní sazbou otevřených v souladu s článkem 12 uvedeného nařízení.2. Komise může znovu zavést cla na úrovních a za podmínek stanovených v článku 10 nařízení (ES) č. 1784/2003, pokud vývozní cena FOB mimo Společenství zjištěná v přístavech Společenství bude u jednoho nebo několika produktů v odstavci 1 nižší než 180 % intervenční ceny, nebo pokud v případě produktů, pro které intervenční cena neexistuje, bude nižší než 180 % ze 101,3 EUR/t.3. Je-li to nutné, řídí se pravidla použití tohoto nařízení postupem stanoveným v čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost sedmý den po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se na dovozy uskutečněné na základě osvědčení vydaných ode dne jeho vyhlášení.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněFINANČNÍ VÝKAZ |1. | ROZPOČTOVÉ LINIE: Kapitola 10 – Zemědělské poplatky | POLOŽKY: B 2007: 1 486,7 milionů EUR PNR 2008: 1 683,2 milionů EUR |2. | NÁZEV: Nařízení Rady o dočasném pozastavení dovozních cel na některé obiloviny pro hospodářský rok 2007/2008 |3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: Články 26 a 133 Smlouvy |4. | CÍLE: Cílem opatření je podpořit zásobování trhu Společenství obilovinami zvýhodněním dovozu ze třetích zemí. |5. | FINANČNÍ DOPADY | OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK 2007 (v milionech EUR) | NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK 2008 (v milionech EUR) |5.0 | VÝDAJE FINANCOVANÉ – Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY / INTERVENCE) – VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ – JINÝCH SUBJEKTŮ | — | — | — |5.1 | PŘÍJMY – VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY / CLA) – VNITROSTÁTNÍ | — | –2,9 | –17,6 |2009 | 2010 | 2011 | 2012


text: |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE |5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY |5.2 | METODA VÝPOČTU: |6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z POLOŽEK ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.2 | BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? | ANO NE |6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT POLOŽKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | ANO NE |POZNÁMKY: Na straně příjmů a pokud by byl ponechán status quo, tedy co by se stalo, kdyby návrh nebyl předložen: má se za to, že opatření by mohlo vést ke snížení vlastních zdrojů o čistou částku (po odpočtu 25 % pro členské státy) přibližně –2,9 milionů EUR v rozpočtovém roce 2007 a –17,6 milionů EUR v rozpočtovém roce 2008. Na straně výdajů nebude žádný dopad, jelikož cílem návrhu je předejít deficitní situaci, takže by neměl vést k intervencím ani přes pravděpodobné zvýšení objemu obilovin dostupných na vnitřním trhu. |[1] Ze dne 10. října 2007.[2] Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 735/2007(Úř. věst. L 169, 29.6.2007, s. 6).[3] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2006/512/ES(Úř. Věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
 KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
 w t?
 V Bruselu dne 7.7.2004
 KOM(2004) 485 v konečném znění
 2004/0142 (ACC)
 2004/0143 (ACC)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 ve věci uzavření Dohody formou výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Indií
 v souladu s Článkem XXVIII GATT 1994, týkající se úpravy úlev ohledně rýže
 vymezených v Dodatku CXL ke GATT 1994
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 ve věci uzavření Dohody formou výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a
 Pákistánem v souladu s Článkem XXVIII GATT 1994, týkající se úpravy úlev ohledně
 rýže vymezených v Dodatku ES CXL ke GATT 1994
 (předložené Komisí)
 es es
 ---pagebreak--- ODŮVODNĚNÍ
 1. 26. června 2003 Rada zmocnila Komisi, aby uvědomila Světovou obchodní
 organizaci (dále angl. zkratka "WTO") o záměru Evropského společenství upravit
 úlevy týkající se produktů vedených pod HS kódy 1006 20 (loupaná rýže) a 1006 30
 (mletá rýže), zahrnutých v Dodatku CXL Evropského společenství k Všeobecné
 dohodě o clech a obchodu (dále angl. zkratka "GATT"). Proto 2. července 2003
 uvědomilo Evropské společenství WTO o svém úmyslu upravit některé úlevy
 v Dodatku ES CXL.
 2. Komise jednala vycházejíc z porad s Výborem zřízeným podle Článku 133 Smlouvy
 a řídíc se rámcem dohodovacích směrnic vydaných Radou.
 3. Komise vedla jednání se Spojenými státy americkými, jejichž stěžejním zájmem
 jakožto dodavatele jsou produkty pod HS kódem 1006 20 (loupaná rýže) a jejichž
 významným zájmem jakožto dodavatele jsou produkty pod HS kódem 1006 30
 (mletá rýže), s Thajskem, jehož stěžejním zájmem jakožto dodavatele jsou produkty
 pod HS kódem 1006 30 (mletá rýže) a jehož významným zájmem jakožto dodavatele
 jsou produkty pod HS kódem 1006 20 (loupaná rýže) a s Indií a Pákistánem, kdy
 stěžejním zájmem obou těchto zemí jakožto dodavatelů jsou produkty pod HS kódem
 1006 20 (loupaná rýže).
 4. Přes veškerou snahu se Komisi nepodařilo dojednat přijatelnou dohodu se Spojenými
 státy a Thajskem.
 5. S Indií a Pákistánem Komise dojednala dohodu ve formě výměny dopisů.
 Výměna dopisů byla Komisí parafována dne .... července 2004.
 6. Tento návrh žádá Radu o schválení dohody ve formě výměny dopisů mezi
 Evropským společenstvím a Indií. Jakmile Rada učiní příslušné Rozhodnutí,
 uvědomí Komise Světovou obchodní organizaci (WTO) o náležitých změnách
 Dodatku CXL Evropského společenství.
 7. Jelikož nezbytné úpravy Nařízení Rady (ES) N° 1785/2003 vyžadují stanovisko
 Evropského parlamentu, je nutné poskytnout Komisi prostor k zavedení nezbytných
 přechodných opatření. Proto za účelem zajištění praktického uplatnění těchto dvou
 dohod od 1. září 2004 ona dvě rozhodnutí dovolují Komisi odchýlit se od Nařízení
 Rady (ES) N° 1785/2003 na přechodné období, tj. dokud nevstoupí v platnost
 příslušná úprava, avšak nanejvýš do 30. června 2005.
 Komise předloží návrh na nezbytnou úpravu Nařízení Rady co nejdříve.
 es 2 es
 ---pagebreak--- 2004/0142 (ACC)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 ve věci uzavření Dohody formou výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Indií
 v souladu s Článkem XXVIII GATT 1994, týkající se úpravy úlev ohledně rýže
 vymezených v Dodatku CXL ke GATT 1994
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 S ohledem na Smlouvu ustavující Evropské společenství a obzvláště na její Článek 133 ve
 spojitosti s první větou prvního pododstavce Článku 300(2),
 S ohledem na návrh Komise,
 Jelikož:
 (1) 26.


text:
června 2003 Rada zmocnila Komisi k zahájení jednání podle Článku XXVIII
 GATT 1994 se zřetelem k úpravě některých úlev týkajících se rýže. Proto 2. července
 2003 uvědomilo Evropské společenství WTO o svém úmyslu upravit některé úlevy
 v Dodatku ES CXL.
 (2) Komise jednala vycházejíc z porad s Výborem zřízeným podle Článku 133 Smlouvy a
 řídíc se rámcem dohodovacích směrnic vydaných Radou.
 (3) Komise vedla jednání se Spojenými státy americkými, jejichž stěžejním zájmem
 jakožto dodavatele jsou produkty pod HS kódem 1006 20 (loupaná rýže) a jejichž
 významným zájmem jakožto dodavatele jsou produkty pod HS kódem 1006 30 (mletá
 rýže), s Thajskem, jehož stěžejním zájmem jakožto dodavatele jsou produkty pod
 HS kódem 1006 30 (mletá rýže) a jehož významným zájmem jakožto dodavatele jsou
 produkty pod HS kódem 1006 20 (loupaná rýže) a s Indií a Pákistánem, kdy stěžejním
 zájmem obou těchto zemí jakožto dodavatelů jsou produkty pod HS kódem 1006 20
 (loupaná rýže).
 (4) Komise úspěšně vyjednala dohodu s Indií. Proto by měla být dohoda ve formě výměny
 dopisů mezi Evropským společenstvím a Indií schválena.
 (5) Za účelem zajištění úplného praktického uplatnění této dohody k 1. září 2004 a až do
 novelizace Nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 z 29. září 2003 o společné organizaci
 1
 trhu s rýží je zapotřebí Komisi povolit zavedení dočasných odchylek od předmětného
 Nařízení.
 ÚŘ.VĚST. L 270, 21.10.2003, s. 96.
 cs 3 es
 ---pagebreak--- (6) Opatření nezbytná k realizaci tohoto Rozhodnutí je třeba přijmout v souladu
 s Rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. června 1999 stanovujícím postupy
 2
 uplatňování realizačních pravomocí udělených Komisi ,
 ROZHODLA TAKTO:
 Článek 1
 Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Indií uzavřená podle
 Článku XXVIII GATT 1994 a upravující úlevy se zřetelem k rýži, jak je vymezeno v Dodatku
 CXL ke GATT 1994, je tímto ze strany Společenství schválena.
 Text dohody je přílohou tohoto Rozhodnutí.
 Článek 2
 Do míry nezbytné k umožnění úplného zavedení do praxe této dohody k 1. září 2004 je
 Komisi dovoleno uchýlit se od Nařízení (ES) č. 1785/2003 v souladu s postupem uvedeným
 v Článku 3(2) tohoto Rozhodnutí, dokud nebude předmětné Nařízení novelizováno, avšak
 nejdéle do 30. června 2005.
 Článek 3
 1. Komisi nechť je ku pomoci Řídící výbor pro obiloviny, zřízený Článkem 25 Nařízení
 (ES) č. 1784/2003.
 2. Tam, kde se odkazuje na tento odstavec, nechť platí Články 4 a 7 Rozhodnutí
 1999/468/ES.
 Období zmíněné v Článku 4(3) Rozhodnutí 1999/468/ES budiž jeden měsíc.
 Článek 4
 Předseda Rady je tímto zmocněn jmenovat osobu zplnomocněnou podepsat dohodu
 v rozsahu, kterým bude stvrzen souhlas Společenství se skutečností, že je dohodou vázáno3.
 Ujednáno v Bruselu,
 Za Radu
 Předseda
 2
 ÚŘ.VĚST. L 184, 17.7.1999, s. 23.
 3
 Datum, kdy dohoda vstoupí v platnost, bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství.
 CS 4 es
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA
 DOHODA
 ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Indií uzavřená podle
 Článku XXVIII GATT 1994 a upravující úlevy se zřetelem k rýži,
 jak je vymezeno v Dodatku ES CXL ke GATT 1994
 Dopis č. 1
 Dopis od Evropského společenství
 Brusel, .........
 Vážený pane,
 vycházejíc z jednání


text:
mezi Evropským společenstvím (ES) a Indií podle Článku XXVIII
 GATT 1994 ve věci úpravy úlev ohledně rýže, jak uvedeno v Dodatku ES CXL k Všeobecné
 dohodě o clech a obchodu 1994 (GATT 1994), ES souhlasí s níže uvedenými závěry.
 Režim konečného dovozu
 Celní sazba za loupanou rýži (CN kód 1006 20) budiž 65€/tuna.
 Pokud jde o dovozní režim loupané rýže (CN kódy 1006 20 17 a NC 1006 20 98) v odrůdách
 Basmati 370, Basmati 386, Type-3 (Dehradun), Taraori Basmati (HBC-19), Basmati 217,
 Ranbir Basmati, Pusa Basmati a Super Basmati, budiž závazný celní tarif pro ES nula. Za tím
 účelem:
 – budiž na hranicích zřízen kontrolní systém Společenství založený na rozboru DNA;
 Indie je povinna aktivně spolupracovat s ES při budování předmětného kontrolního
 systému a ES je povinno v této věci poskytovat náležitou technickou pomoc.
 – se rozumí, že rýže Basmati ve shora uvedených odrůdách se pěstuje v určitých
 zeměpisných oblastech a že Indie bude rýži Basmati chránit jakožto zeměpisnou
 známku. ES by uvítalo žádost o udělení ochranné zeměpisné známky pro rýži
 Basmati v souladu s Nařízením Rady (ES) č. 2081/92. ES je povinno vyřídit
 jakoukoli takovou žádost co nejrychleji. v této věci je ES povinno poskytnout
 veškerou nezbytnou technickou pomoc.
 Přechodné uspořádání
 V mezidobí od 1. září 2004 do data, kdy vstoupí v platnost shora uvedený kontrolní systém
 Společenství, ES je povinno zavést přechodný režim ohledně loupané rýže (CN kódy
 1006 20 17 a 1006 20 98) ve shora popsaných odrůdách založený na následujících součástech.
 Celní sazba uplatněná na základě vlastního rozhodnutí ES budiž nulová. Pokud však dojde
 k narušení trhu, bude ES vést jednání s příslušnými indickými orgány s cílem dohodnout se na
 náležitém řešení situace. Jestliže nebude dohody dosaženo, vyhrazuje si ES právo uchýlit se
 k závazné celní sazbě 65 €/t loupané rýže (CN kód 1006 20).
 CS 5 es
 ---pagebreak--- Obecně
 Pro účely této dohody:
 – je ES povinno stanovit oddělená tarifní pásma pro rýži Basmati v odrůdách
 uvedených v dohodách s Indií a Pákistánem.
 – příslušné indické orgány jsou povinny pokračovat ve vydávání osvědčení o pravosti
 před vydáním dovozních povolení, to znamená, že současný systém správy
 osvědčení o pravosti musí být ponechán v platnosti.
 ES uznává, že Indii náležejí počáteční vyjednávací práva, pokud jde o úlevy uvedené v tomto
 dopise.
 Tato Dohoda budiž schválena Stranami v souladu s jejich vlastními zvyklostmi.
 Ustanovení této dohody budiž uplatnitelná od 1. září 2004.
 Byl bych Vám vděčen, kdybyste mohl laskavě potvrdit souhlas Vaší vlády se shora
 uvedeným.
 Vážený pane, přijměte, prosím, ujištění o mé nejhlubší úctě.
 Za Evropské společenství
 CS 6 es
 ---pagebreak--- Dopis č. 2
 Dopis z Indie
 Brusel, ........
 Vážený pane,
 mám tu čest potvrdit příjem Vašeho dopisu opatřeného dnešním datem a formulovaného
 takto:
 "Vycházejíc z jednání mezi Evropským společenstvím (ES) a Indií podle Článku XXVIII
 GATT 1994 ve věci úpravy úlev ohledně rýže, jak uvedeno v Dodatku ES CXL k Všeobecné
 dohodě o clech a obchodu 1994 (GATT 1994), ES souhlasí s níže uvedenými závěry.
 Režim konečného dovozu
 Celní sazba za loupanou rýži (CN kód


text:
1006 20) budiž 65€/tuna.
 Pokud jde o dovozní režim loupané rýže (CN kódy 1006 20 17 a NC 1006 20 98) v odrůdách
 Basmati 370, Basmati 386, Type-3 (Dehradun), Taraori Basmati (HBC-19), Basmati 217,
 Ranbir Basmati, Pusa Basmati a Super Basmati, budiž závazný celní tarif pro ES nula. Za tím
 účelem:
 – budiž na hranicích zřízen kontrolní systém Společenství založený na rozboru DNA;
 Indie je povinna aktivně spolupracovat s ES při budování předmětného kontrolního
 systému a ES je povinno v této věci poskytovat náležitou technickou pomoc.
 – se rozumí, že rýže Basmati ve shora uvedených odrůdách se pěstuje v určitých
 zeměpisných oblastech a že Indie bude rýži Basmati chránit jakožto zeměpisnou
 známku. ES by uvítalo žádost o udělení ochranné zeměpisné známky pro rýži
 Basmati v souladu s Nařízením Rady (ES) č. 2081/92. ES je povinno vyřídit
 jakoukoli takovou žádost co nejrychleji. v této věci je ES povinno poskytnout
 veškerou nezbytnou technickou pomoc.
 Přechodné uspořádání
 V mezidobí od 1. září 2004 do data, kdy vstoupí v platnost shora uvedený kontrolní systém
 Společenství, ES je povinno zavést přechodný režim ohledně loupané rýže (CN kódy
 1006 20 17 a 1006 20 98) ve shora popsaných odrůdách založený na následujících součástech.
 Celní sazba uplatněná na základě vlastního rozhodnutí ES budiž nulová. Pokud však dojde
 k narušení trhu, bude ES vést jednání s příslušnými indickými orgány s cílem dohodnout se na
 náležitém řešení situace. Jestliže nebude dohody dosaženo, vyhrazuje si ES právo uchýlit se
 k závazné celní sazbě 65 €/t loupané rýže (CN kód 1006 20).
 Obecně
 Pro účely této dohody:
 – je ES povinno stanovit oddělená tarifní pásma pro rýži Basmati v odrůdách
 uvedených v dohodách s Indií a Pákistánem.
 CS 7 es
 ---pagebreak--- – příslušné indické orgány jsou povinny pokračovat ve vydávání osvědčení o pravosti
 před vydáním dovozních povolení, to znamená, že současný systém správy
 osvědčení o pravosti musí být ponechán v platnosti.
 ES uznává, že Indii náležejí počáteční vyjednávací práva, pokud jde o úlevy uvedené v tomto
 dopise.
 Tato Dohoda budiž schválena Stranami v souladu s jejich vlastními zvyklostmi.
 Ustanovení této dohody budiž uplatnitelná od 1. září 2004.
 Byl bych Vám vděčen, kdybyste mohl laskavě potvrdit souhlas Vaší vlády se shora
 uvedeným."
 Indie má tu čest potvrdit svůj souhlas s obsahem tohoto dopisu.
 Vážený pane, přijměte, prosím, ujištění o mé nejhlubší úctě.
 Za Indii
 es 8 es
 ---pagebreak--- FINANCIAL STATEMENT
 1. BUDGET HEADING: APPROPRIATIONS:
 Article 100 EUR 839.1 Mio.
 2. TITLE:
 Proposal for a Council decision on the conclusion of an Agreement in the form of an exchange of letters
 between the European Community and India pursuant to Article XXVIII of the GATT 1994 relating to
 the modification of concessions with respect to rice provided for in Schedule CXL annexed to the
 GATT.
 3. LEGAL BASIS:
 Article 133 of the Treaty
 4. AIMS:
 To modify concessions with respect to rice provided for in Schedule CXL annexed to the GATT.
 5. FINANCIAL IMPLICATIONS 12 MONTH CURRENT FOLLOWING
 PERIOD FINANCIAL FINANCIAL
 YEAR 2004 YEAR 2005
 (EUR million) (EUR million) (EUR million)
 5.0 EXPENDITURE
 –


text:
CHARGED TO THE EC BUDGET
 (REFUNDS/INTERVENTIONS)
 – NATIONAL AUTHORITIES
 – OTHER
 5.1 REVENUE (1) (1)
 – OWN RESOURCES OF THE EC
 (LEVIES/CUSTOMS DUTIES)
 – NATIONAL
 2006 2007 2008 2009
 5.0.1 ESTIMATED EXPENDITURE
 5.1.1 ESTIMATED REVENUE (1) (1) (1) (1)
 5.2 METHOD OF CALCULATION:
 6.0 CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE
 RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET? YES / NO
 6.1 CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF
 THE CURRENT BUDGET? YES / NO
 6.2 WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? YES / NO
 6.3 WILL APPROPRIATIONS NEED TO BE ENTERED IN FUTURE BUDGETS? YES / NO
 OBSERVATIONS:
 (1) The measure should not lead to a change in own resources.
 cs 9 es
 ---pagebreak--- 2004/0143 (ACC)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 ve věci uzavření Dohody formou výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a
 Pákistánem v souladu s Článkem XXVIII GATT 1994, týkající se úpravy úlev ohledně
 rýže vymezených v Dodatku ES CXL ke GATT 1994
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 S ohledem na Smlouvu ustavující Evropské společenství a obzvláště na její Článek 133 ve
 spojitosti s první větou prvního pododstavce Článku 300(2),
 S ohledem na návrh Komise 45
 Jelikož:
 (1) 26. června 2003 Rada zmocnila Komisi k zahájení jednání podle Článku XXVIII
 GATT 1994 se zřetelem k úpravě některých úlev týkajících se rýže. Proto 2. července
 2003 uvědomilo Evropské společenství WTO o svém úmyslu upravit některé úlevy
 v Dodatku ES CXL.
 (2) Komise jednala vycházejíc z porad s Výborem zřízeným podle Článku 133 Smlouvy a
 řídíc se rámcem dohodovacích směrnic vydaných Radou.
 (3) Komise vedla jednání se Spojenými státy americkými, jejichž stěžejním zájmem
 jakožto dodavatele jsou produkty pod HS kódem 1006 20 (loupaná rýže) a jejichž
 významným zájmem jakožto dodavatele jsou produkty pod HS kódem 1006 30 (mletá
 rýže), s Thajskem, jehož stěžejním zájmem jakožto dodavatele jsou produkty pod HS
 kódem 1006 30 (mletá rýže) a jehož významným zájmem jakožto dodavatele jsou
 produkty pod HS kódem 1006 20 (loupaná rýže) a s Indií a Pákistánem, kdy stěžejním
 zájmem obou těchto zemí jakožto dodavatelů jsou produkty pod HS kódem 1006 20
 (loupaná rýže).
 (4) Komise úspěšně vyjednala dohodu s Pákistánem. Proto by měla být dohoda ve formě
 výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Pákistánem schválena.
 (5) Za účelem zajištění úplného praktického uplatnění této dohody k 1. září 2004 a až do
 novelizace Nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 z 29. září 2003 o společné organizaci
 6
 trhu s rýží , je zapotřebí Komisi povolit zavedení dočasných odchylek od předmětného
 Nařízení.
 4
 ÚŘ.VĚST. C ..., ..., s. ...
 5
 ÚŘ
 6
 ÚŘ.VĚST. L 270, 21.10.2003, s. 96.
 cs 10 cs
 ---pagebreak--- (6) Opatření nezbytná k realizaci tohoto Rozhodnutí je třeba přijmout v souladu
 s Rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. června 1999 stanovujícím postupy
 7
 uplatňování realizačních pravomocí udělených Komisi ,
 ROZHODLA TAKTO:
 Článek 1
 Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Pákistánem uzavřená
 podle Článku XXVIII GATT 1994 a upravující úlevy se zřetelem k rýži, jak je vymezeno
 v Dodatku CXL ke GATT 1994, je tímto ze strany Společenství schválena.


text:
Text dohody je přílohou tohoto Rozhodnutí.
 Článek 2
 Do míry nezbytné k umožnění úplného zavedení do praxe této dohody k 1. září 2004 je
 Komisi dovoleno uchýlit se od Nařízení (ES) č. 1785/2003 v souladu s postupem uvedeným
 v Článku 3(2) tohoto Rozhodnutí, dokud nebude předmětné Nařízení novelizováno, avšak
 nejdéle do 30. června 2005.
 Článek 3
 1. Komisi nechť je ku pomoci Řídící výbor pro obiloviny, zřízený Článkem 25 Nařízení
 (ES) č. 1784/2003.
 2. Tam, kde se odkazuje na tento odstavec, nechť platí Články 4 a 7 Rozhodnutí
 1999/468/ES.
 Období zmíněné v Článku 4(3) Rozhodnutí 1999/468/ES budiž jeden měsíc.
 Článek 4
 Předseda Rady je tímto zmocněn jmenovat osobu zplnomocněnou podepsat dohodu
 v rozsahu, kterým bude stvrzen souhlas Společenství se skutečností, že je dohodou vázáno8.
 Ujednáno v Bruselu,
 Za Radu
 Předseda
 7
 ÚŘ.VĚST. L 184, 17.7.1999, s. 23.
 8
 Datum, kdy dohoda vstoupí v platnost, bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství.
 CS 11 es
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA
 DOHODA
 ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Pákistánem uzavřená podle
 Článku XXVIII GATT 1994 a upravující úlevy se zřetelem k rýži,
 jak je vymezeno v Dodatku ES CXL ke GATT 1994
 Dopis č. 1
 Dopis od Evropského společenství
 Brusel, ..........
 Vážený pane,
 vycházejíc z jednání mezi Evropským společenstvím (ES) a Pákistánem podle Článku
 XXVIII GATT 1994 ve věci úpravy úlev ohledně rýže, jak uvedeno v Dodatku ES CXL
 k Všeobecné dohodě o clech a obchodu 1994 (GATT 1994), ES souhlasí s níže uvedenými
 závěry.
 Režim konečného dovozu
 Celní sazba za loupanou rýži (CN kód 1006 20) budiž 65€/tuna.
 Pokud jde o dovozní režim loupané rýže (CN kódy 1006 20 17 a NC 1006 20 98) v odrůdách
 Kernel (Basmati), Basmati 370, Pusa Basmati a Super Basmati, budiž závazný celní tarif pro
 ES nula. Za tím účelem:
 – budiž na hranicích zřízen kontrolní systém Společenství založený na rozboru DNA;
 Pákistán je povinen aktivně spolupracovat s ES při budování předmětného
 kontrolního systému a ES je povinno v této věci poskytovat náležitou technickou
 pomoc.
 – se rozumí, že rýže Basmati ve shora uvedených odrůdách se pěstuje v určitých
 zeměpisných oblastech a že Pákistán bude rýži Basmati chránit jakožto zeměpisnou
 známku. ES by uvítalo žádost o udělení ochranné zeměpisné známky pro rýži
 Basmati v souladu s Nařízením Rady (ES) č. 2081/92. ES je povinno vyřídit
 jakoukoli takovou žádost co nejrychleji. v této věci je ES povinno poskytnout
 veškerou nezbytnou technickou pomoc.
 Přechodné uspořádání
 V mezidobí od 1. září 2004 do data, kdy vstoupí v platnost shora uvedený kontrolní systém
 Společenství, je ES povinno zavést přechodný režim ohledně loupané rýže (CN kódy
 1006 20 17 a 1006 20 98) ve shora popsaných odrůdách, založený na následujících
 součástech.
 Celní sazba uplatněná na základě vlastního rozhodnutí ES budiž nulová. Pokud však dojde
 k narušení trhu, bude ES vést jednání s příslušnými pákistánskými orgány s cílem dohodnout
 se na náležitém řešení situace. Jestliže nebude dohody dosaženo, vyhrazuje si ES právo
 uchýlit se k závazné celní sazbě 65 €/t loupané rýže (CN kód 1006 20).
 CS 2 es
 ---pagebreak--- Obecně
 Pro


text:
účely této dohody:
 – je ES povinno stanovit oddělená tarifní pásma pro rýži Basmati v odrůdách
 uvedených v dohodách s Indií a Pákistánem.
 – příslušné pákistánské orgány jsou povinny pokračovat ve vydávání osvědčení o
 pravosti před vydáním dovozních povolení, to znamená, že současný systém správy
 osvědčení o pravosti musí být ponechán v platnosti.
 ES uznává, že Pákistánu náležejí počáteční vyjednávací práva, pokud jde o úlevy uvedené
 v tomto dopise.
 Tato Dohoda budiž schválena Stranami v souladu s jejich vlastními zvyklostmi.
 Ustanovení této dohody budiž uplatnitelná od 1. září 2004.
 Byl bych Vám vděčen, kdybyste mohl laskavě potvrdit souhlas Vaší vlády se shora
 uvedeným.
 Vážený pane, přijměte, prosím, ujištění o mé nejhlubší úctě.
 Za Evropské společenství
 CS 3 es
 ---pagebreak--- Dopis č. 2
 Dopis z Pákistánu
 Brusel, ........
 Vážený pane,
 mám tu čest potvrdit příjem Vašeho dopisu opatřeného dnešním datem a formulovaného
 takto:
 "Vycházejíc z jednání mezi Evropským společenstvím (ES) a Pákistánem podle Článku
 XXVIII GATT 1994 ve věci úpravy úlev ohledně rýže, jak uvedeno v Dodatku ES CXL
 k Všeobecné dohodě o clech a obchodu 1994 (GATT 1994), ES souhlasí s níže uvedenými
 závěry.
 Režim konečného dovozu
 Celní sazba za loupanou rýži (CN kód 1006 20) budiž 65€/tuna.
 Pokud jde o dovozní režim loupané rýže (CN kódy 1006 20 17 a NC 1006 20 98) v odrůdách
 Kernel (Basmati), Basmati 370, Pusa Basmati a Super Basmati, budiž závazný celní tarif pro
 ES nula. Za tím účelem:
 – budiž na hranicích zřízen kontrolní systém Společenství založený na rozboru DNA;
 Pákistán je povinen aktivně spolupracovat s ES při budování předmětného
 kontrolního systému a ES je povinno v této věci poskytovat náležitou technickou
 pomoc.
 – se rozumí, že rýže Basmati ve shora uvedených odrůdách se pěstuje v určitých
 zeměpisných oblastech a že Pákistán bude rýži Basmati chránit jakožto zeměpisnou
 známku. ES by uvítalo žádost o udělení ochranné zeměpisné známky pro rýži
 Basmati v souladu s Nařízením Rady (ES) č. 2081/92. ES je povinno vyřídit
 jakoukoli takovou žádost co nejrychleji. v této věci je ES povinno poskytnout
 veškerou nezbytnou technickou pomoc.
 Přechodné uspořádání
 V mezidobí od 1. září 2004 do data, kdy vstoupí v platnost shora uvedený kontrolní systém
 Společenství, je ES povinno zavést přechodný režim ohledně loupané rýže (CN kódy
 1006 20 17 a 1006 20 98) ve shora popsaných odrůdách založený na následujících součástech.
 Celní sazba uplatněná na základě vlastního rozhodnutí ES budiž nulová. Pokud však dojde
 k narušení trhu, bude ES vést jednání s příslušnými pákistánskými orgány s cílem dohodnout
 se na náležitém řešení situace. Jestliže nebude dohody dosaženo, vyhrazuje si ES právo
 uchýlit se k závazné celní sazbě 65 €/t loupané rýže (CN kód 1006 20).
 Obecně
 Pro účely této dohody:
 – je ES povinno stanovit oddělená tarifní pásma pro rýži Basmati v odrůdách
 uvedených v dohodách s Indií a Pákistánem.
 CS 14 CS
 ---pagebreak--- – příslušné pákistánské orgány jsou povinny pokračovat ve vydávání osvědčení o
 pravosti před vydáním dovozních povolení, to znamená, že současný systém správy
 osvědčení o pravosti musí být ponechán v platnosti.
 ES uznává, že Pákistánu náležejí


text:
počáteční vyjednávací práva, pokud jde o úlevy uvedené
 v tomto dopise.
 Tato Dohoda budiž schválena Stranami v souladu s jejich vlastními zvyklostmi.
 Ustanovení této dohody budiž uplatnitelná od 1. září 2004.
 Byl bych Vám vděčen, kdybyste mohl laskavě potvrdit souhlas Vaší vlády se shora
 uvedeným."
 Pákistán má tu čest potvrdit svůj souhlas s obsahem tohoto dopisu.
 Vážený pane, přijměte, prosím, ujištění o mé nejhlubší úctě.
 Za Pákistán
 CS 5 es
 ---pagebreak--- FINANCIAL STATEMENT
 1. BUDGET HEADING: APPROPRIATIONS:
 Article 100 EUR 839.1 Mio.
 2. TITLE:
 Proposal for a Council decision on the conclusion of an Agreement in the form of an exchange of letters
 between the European Community and Pakistan pursuant to Article XXVIII of the GATT 1994 relating
 to the modification of concessions with respect to rice provided for in Schedule CXL annexed to the
 GATT.
 3. LEGAL BASIS:
 Article 133 of the Treaty
 4. AIMS:
 To modify concessions with respect to rice provided for in Schedule CXL annexed to the GATT.
 5. FINANCIAL IMPLICATIONS 12 MONTH CURRENT FOLLOWING
 PERIOD FINANCIAL FINANCIAL
 YEAR 2004 YEAR 2005
 (EUR million) (EUR million) (EUR million)
 5.0 EXPENDITURE
 – CHARGED TO THE EC BUDGET
 (REFUNDS/INTERVENTIONS)
 – NATIONAL AUTHORITIES
 – OTHER
 5.1 REVENUE (1) (1)
 – OWN RESOURCES OF THE EC
 (LEVIES/CUSTOMS DUTIES)
 – NATIONAL
 2006 2007 2008 2009
 5.0.1 ESTIMATED EXPENDITURE
 5.1.1 ESTIMATED REVENUE (1) (1) (1) (1)
 5.2 METHOD OF CALCULATION:
 6.0 CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE
 RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET? YES / NO
 6.1 CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF
 THE CURRENT BUDGET? YES / NO
 6.2 WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? YES / NO
 6.3 WILL APPROPRIATIONS NEED TO BE ENTERED IN FUTURE BUDGETS? YES / NO
 OBSERVATIONS:
 (1) The measure should not lead to a change in own resources.
 cs 16 CS


text:
 |
 52011PC0398
 Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 /* KOM/2011/0398 v konečném znění - 2011/0177 (APP) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 1.1.
 Smluvní základ
 Článek 312 Smlouvy o fungování Evropské
 unie (dále jen „Smlouva“) uvádí, že víceletý finanční rámec se stanoví
 jednomyslně přijatým nařízením Rady. Finanční rámec stanoví
 výši ročních stropů prostředků na závazky podle kategorie
 výdajů a ročních stropů prostředků na platby a stanoví
 jakákoli další ustanovení, která jsou účelná pro hladký průběh
 ročního rozpočtového procesu.
 První víceletý finanční rámec spolu s
 ustanoveními o interinstitucionální spolupráci a rozpočtové kázni byl
 přijat před více než dvaceti lety[1].
 Tento a následující finanční rámce umožnily značně zkvalitnit a
 usnadnit roční rozpočtový proces a spolupráci mezi orgány a
 současně posílit rozpočtovou kázeň.
 Tím, že Smlouva vnesla víceletý finanční
 rámec do primárního práva Unie, uznala jeho význam jako základního kamene
 rozpočtové architektury Evropské unie.
 Na stávajícím víceletém finančním rámci
 na roky 2007 až 2013 se orgány dohodly v květnu 2006 a je stanoven v rámci
 interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném
 finančním řízení[2]
 (dále jen „stávající interinstitucionální dohoda“).
 Za účelem provedení ustanovení nové
 Smlouvy předložila Komise dne 3. března 2010 návrh nařízení
 Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2007–2013, a
 návrh nařízení Rady o interinstitucionální dohodě o spolupráci v
 rozpočtových záležitostech[3]
 (dále jen „návrhy z března 2010“). Tyto dva návrhy po svém přijetí
 nahradí stávající interinstitucionální dohodu a uvedou ustanovení
 finančního rámce na roky 2007–2013 i ustanovení o spolupráci orgánů v
 rozpočtovém procesu do souladu se Smlouvou. Ustanovení stávající
 interinstitucionální dohody, které Smlouva nezrušila, zůstávají zatím v
 platnosti.
 Tato důvodová zpráva pojednává o nových
 prvcích oproti návrhům z března 2010, tedy jak oproti návrhu
 nařízení, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období
 2014–2020 (dále jen „nařízení o VFR“), tak oproti návrhu
 interinstitucionální dohody o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o
 řádném finančním řízení (dále jen „návrh interinstitucionální
 dohody“). V důvodové zprávě k návrhu nařízení, kterým se stanoví
 víceletý finanční rámec na období 2007 až 2013 ze dne 3. března 2010
 je obsaženo zdůvodnění změn, které vyplynuly ze
 skutečnosti, že Smlouva vstoupila v platnost, a není třeba jej zde
 opakovat.
 1.2.
 Nová ustanovení navrhovaná pro finanční rámec
 na roky 2014–2020
 1.2.1.
 Hlavní politické směrnice
 Návrh nařízení o VFR představuje
 spolu s návrhem interinstitucionální dohody provedení sdělení Komise
 „Rozpočet pro Evropu 2020“ přijatého dne 29. června 2011 do
 právní podoby[4].
 Doplní jej návrh, kterým se mění návrh nařízení Komise o
 finančních pravidlech použitelných na roční rozpočet Unie s
 cílem zavést do života několik nových ustanovení, jež jsou součástí
 balíku návrhu pro finanční rámec na roky 2014–2020.
 Sdělení načrtlo základní
 architekturu a prvky stávajících návrhů, např. trvání, strukturu
 odrážející strategii Evropa 2020, potřebu větší flexibility a
 předpokládané částky pro samotný finanční rámec.
 1.2.2.
 Flexibilita
 I když se zaměřuje na zajištění
 rozpočtové kázně, finanční rámec musí zároveň poskytovat
 přiměřenou míru flexibility, která umožní účinné
 přidělování zdrojů a rychlou reakci Unie na nepředvídané
 okolnosti.
 Na stupeň flexibility či rigidity
 finančního rámce má vliv řada parametrů, například


text:
délka
 období pokrytého finančním rámcem, počet a nastavení výdajových
 položek, podíl výdajů EU předem přidělených pro
 členské státy a regiony nebo předem určených „referenčními
 částkami“ v předpisech přijatých postupem spolurozhodování,
 rozpětí v rámci výdajového stropu a rozpětí mezi stropy
 finančního rámce a stropem vlastních zdrojů. Komise vzala tyto
 věci v úvahu při zpracovávání svých návrhů pro příští
 finanční rámec.
 Nedávno nabyté zkušenosti však ukázaly novou kvalitu
 výzev, které přinášejí nepředvídané události s globálními dopady. Od
 samého začátku stávajícího finančního rámce bylo nutno mobilizovat
 všechna existující ustanovení umožňující flexibilitu, včetně
 mnoha revizí samotného rámce. Unie bude stále více vystavována
 účinkům globalizace hospodářství a společnosti, změn
 klimatu, energetické závislosti, migračních tlaků a dalších
 globálních výzev, a to většinou v těch oblastech, kde Lisabonská
 smlouva posílila odpovědnost a úlohu Unie.
 Najít správnou rovnováhu mezi přísnou
 rozpočtovou kázní a předvídatelností výdajů na jedné straně
 a flexibilitou, kterou Unie potřebuje k reagování na nepředvídané
 výzvy na druhé straně, to bude vždy obtížný politický úkol. Na základě
 svého hodnocení fungování stávající interinstitucionální dohody[5] a vycházeje z dalších úvah v souvislosti s
 přezkumem rozpočtu[6]
 navrhuje Komise omezená avšak cílená vylepšení stávajících ustanovení
 umožňujících flexibilitu:
 1.
 Zaprvé, široké a pravidelné využívání nástroje
 flexibility a rezervy na pomoc při mimořádných událostech (EAR)
 během stávajícího finančního rámce prokázalo svou nezbytnost. Ze
 zkušeností s řízením zejména vnější akce v několika posledních
 letech vyplývá, že EU musela těžkopádně využívat různé nástroje
 (jako je rezerva na mimořádné události, nástroj stability,
 nepřidělené rezervy a nástroj pružnosti) k řešení mezinárodního
 vývoje a nových výzev.
 Proto se jak pro nástroj pružnosti, tak pro
 rezervu na mimořádné události navrhuje zvýšení maximálních částek
 disponibilních pro jednotlivé roky. Dále se prodlužuje možnost použít
 nevyčerpanou část maximálních ročních částek v
 následujících rozpočtových letech až do roku n+3 u nástroje pružnosti a
 nově až n+1 u rezervy na pomoc při mimořádných událostech (v
 posledně uvedeném případě s podmínkou existence ustanovení ve
 finančním nařízení). Rozšiřuje se působnost rezervy na
 pomoc při mimořádných událostech i na situace, kdy vzniká velký tlak
 na vnějších hranicích Unie v důsledku migračních toků.
 Mělo by to umožnit, aby oba tyto nástroje
 více přispívaly k urychlené reakci Unie na neočekávané situace
 omezeného rozsahu.
 2.
 Za druhé, i když Fond solidarity Evropské unie a
 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) prokázaly svou
 užitečnost, maximální roční částka, kterou stávající
 finanční rámec předpokládal pro EFG (500 milionů EUR) nebyla
 nikdy vyčerpána. Navrhuje se mírné snížení použitelné částky na 429
 milionů EUR, zjednodušení postupu při financování a uvolňování
 pomoci a rozšíření působnosti fondu tak, aby pomohl mírnit také
 dopady globalizace na zemědělce.
 3.
 Zatřetí, navrhuje se rozšířit možnost
 odchýlit se od orientačních částek v programech schvalovaných v rámci
 postupu spolurozhodování z 5 % na 10 %, a tím zvýšit flexibilitu v
 jednotlivých položkách.
 4.
 Začtvrté, Komise navrhne nové ustanovení ve
 finančním nařízení s cílem posílit flexibilitu u projektů
 financovaných podle nově zřízeného nástroje pro rozvoj
 infrastruktury.
 Kvůli své povaze si tyto infrastrukturální
 projekty vyžádají v mnoha případech složitá zadávací řízení. Za
 těchto okolností mohou i nevelká zpoždění způsobit ztrátu
 ročních prostředků


text:
na závazky a oslabit životaschopnost
 těchto projektů, a tím i politické odhodlání Unie modernizovat své
 dopravní, energetické a telekomunikační sítě a infrastrukturu. Aby se
 tomu předešlo, mělo by finanční nařízení umožnit
 automatický převod do dalšího rozpočtového roku prostředků
 na závazky nevyužité ke konci rozpočtového roku u projektů
 financovaných podle nástroje pro rozvoj infrastruktury.
 5.
 Zapáté, vzhledem k citlivosti
 zemědělského odvětví vůči velkým krizím se navrhuje
 zřídit novou zvláštní rezervu na krize v zemědělství ve výši 500
 milionů EUR, které se budou čerpat nad rámec stropů
 finančního rámce. Postup pro uvolňování této rezervy odpovídá
 postupu, který platí pro rezervu na pomoc při mimořádných událostech.
 Podrobná pravidla způsobilosti k pomoci z této rezervy stanoví samostatný
 právní akt.
 6.
 Za poslední, k řešení nepředvídaných
 okolností se silným finančním dopadem bude nadále potřeba revidovat
 finanční rámec. V zájmu podobné úrovně flexibility, jaká je ve
 stávající interinstitucionální dohodě, se navrhuje „bezpečnostní
 rezerva“, kterou by bylo možno uvolnit nad stropy finančního rámce v rámci
 limitu 0,03 % HND EU stejným postupem, jaký určuje bod 22 stávající
 interinstitucionální dohody.
 Ustanovení o flexibilitě navržená v
 nařízení o víceletém finančním rámci a předloze
 interinstitucionální dohody se řídí návrhy z března 2010: Článek
 2 nařízení počítá s možností uvolňovat částky zvláštních
 nástrojů mimo finanční rámec a nad stropy stanovené finančním
 rámcem. Ustanovení samotných nástrojů, jejich částky a postup
 uvolňování prostředků jsou začleněny do
 interinstitucionální dohody. Tím je zajištěna procesní jednota a úloha
 obou složek rozpočtového orgánu (viz body 10 až 15 předlohy interinstitucionální
 dohody).
 1.2.3.
 Zvláštní ustanovení o zárukách
 Bude-li třeba z rozpočtu Unie
 splatit zaručenou půjčku poskytnutou ze systému podpory platební
 bilance („BoP“) nebo z evropského mechanismu finanční stabilizace
 („EFSM“), nařízení č. 1150/2000 předpokládá možnost stanovit
 dodatečné vlastní zdroje s cílem dostát právním závazkům
 rozpočtu EU. Po této hotovostní transakci by musela následovat
 rozpočtová transakce, tj. předložení opravného rozpočtu. Opravný
 rozpočet musí dodržovat stropy VFR. Vzhledem k částkám , jichž se to
 týká (zaručené půjčky z EFSM a BoP) by to téměř
 jistě vyžadovalo revizi VFR.
 Je velmi nepravděpodobné, že k takové
 situaci někdy dojde, ale v zájmu vyhnutí se jakýmkoli potížím se navrhuje
 začlenit do nařízení o VFR ustanovení, které vyloučí takový
 potenciální výdaj z finančního rámce (tj. nastane-li potřeba, budou
 se částky čerpat nad rámec stropů finančního rámce).
 Příslušný strop, který omezuje schopnost
 Unie garantovat půjčky z rozpočtu Unie, je stropem vlastních
 zdrojů, nikoli stropem VFR. Požadavek revize VFR v případě
 aktivace této záruky by totiž šel zdánlivě proti záměrům
 zákonodárce.
 1.2.4.
 Příspěvek k financování projektů
 velkého rozsahu
 Charakteristika velkých technologických
 rozvojových programů založených na infrastrukturálních projektech velkého
 rozsahu, jmenovitě evropských programů pro družicovou navigaci EGNOS
 a Galileo vyžadují zvláštní ustanovení zaměřená na účelové
 vázání částek odpovídajících příspěvku z rozpočtu Unie. Na
 základě zkušeností nabytých během trvání finančního rámce na
 roky 2007–2013 se objevila potřeba těchto nových ustanovení s cílem
 zajistit řádný vývoj výdajů Unie i v zájmu hladkého ročního
 rozpočtového procesu.
 Právní předpisy týkající se výše
 zmíněných programů budou ve shodě s finančními ustanoveními
 stávajícího nařízení.
 2.
 PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 2.1.
 Nařízení o víceletém finančním rámci


text:
Článek 1
 Článek 1 stanoví trvání finančního
 rámce a odkazuje na přílohu s tabulkou finančního rámce.
 Článek 2 – Shoda se stropy VFR
 V čl. 2 odst. 1 jsou definovány
 roční stropy výdajů a stanovena povinnost orgánů respektovat
 tyto stropy během rozpočtového procesu v souladu
 s ustanoveními Smlouvy.
 Druhý odstavec zavádí možnost
 překročit stropy, je-li to nezbytné z důvodu mobilizace
 nástrojů, které nejsou ve finančním rámci zahrnuty. Rezerva na
 pomoc při mimořádných událostech, Fond solidarity, nástroj pružnosti,
 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci a nově
 vytvořená rezerva pro krize v zemědělství a bezpečnostní
 rezerva jsou definovány v bodech 10 až 15 předlohy interinstitucionální
 dohody. Nejsou zahrnuty do finančního rámce a zajišťují, aby
 financování mohlo v případě potřeby za mimořádných
 okolností překročit stropy finančního rámce. Tyto nástroje
 zvyšují flexibilitu finančního rámce a jsou mobilizovány
 společně oběma složkami rozpočtového orgánu. Aby bylo možno
 zachovat současnou míru flexibility a úlohu orgánů při
 mobilizaci těchto nástrojů, zahrnují se do předlohy
 interinstitucionální dohody ustanovení, jimiž se tyto nástroje řídí.
 Třetí odstavec vyjímá z povinnosti dodržovat
 stropy finančního rámce, a tudíž i z potřeby revidovat VFR, v
 případě postupu pro mobilizaci z rozpočtu EU záruk za
 půjčky poskytnuté ze systému podpory platební bilance a z evropského
 mechanismu finanční stabilizace. Příslušný strop, který je třeba
 dodržet, je strop vlastních zdrojů.
 Článek
 3 - Dodržování stropu vlastních zdrojů
 Ve srovnání s návrhem z března 2010 se
 navrhuje změna tohoto článku – výslovná zmínka, že využití
 nástrojů, které lze mobilizovat mimo finanční rámec a využití záruk
 za půjčky kryté rozpočtem Unie podle nařízení (ES) č.
 332/2002 nebo podle nařízení (EU) č. 407/2010 musí také respektovat
 strop vlastních zdrojů.
 Článek 4 – technická úprava
 finančního rámce
 Finanční rámec je uveden v cenách roku
 2011. Postup jeho technické úpravy i 2% deflátor je zachován. V ustanovení
 odst. 1 písm. c) se objevuje nový prvek – absolutní částka
 bezpečnostní rezervy na úrovni 0,03 % HND EU, tak jak je definována v
 bodě 15 předlohy interinstitucionální dohody.
 Článek 5 - Úpravy
 přídělů na politiku soudržnosti
 Tento článek přejímá text bodu 17
 stávající interinstitucionální dohody a článku 5 návrhu z března
 2010. Zavedené změny odrážejí načasování finančního rámce
 2014–2020 a změnu struktury finančního rámce.
 Článek
 6 – úpravy související s prováděním
 Tento článek, který stanoví pravidla pro
 úpravy související s prováděním, odpovídá bodu 18 stávající
 interinstitucionální dohody. Nezavádějí se žádné změny oproti návrhu
 z března 2010.
 Článek 7 – úprava strukturální
 fondů, Fondu soudržnosti, Fondu rozvoje venkova a Evropského
 rybářského fondu
 Tento článek přejímá text bodu 48
 stávající interinstitucionální dohody. Příprava právního základu a poté
 programových dokumentů trvá obvykle dost dlouho, a proto je třeba
 počítat s pozdním přijetím právních textů nebo programů.
 Článek 8 – úprava týkající se
 nadměrného schodku veřejných financí
 Tento článek, který stanoví pravidla pro
 úpravy související s nadměrným schodkem veřejných financí,
 přejímá text bodu 20 stávající interinstitucionální dohody. Oproti návrhu
 z března 2010 nedoznal žádné změny.
 Článek 9 – revize finančního
 rámce
 Znění tohoto článku odpovídá
 bodům 21 až 23 stávající interinstitucionální dohody a článku 8
 návrhu z března


text:
2010. Bylo provedeno několik změn: 1. obecné
 pravidlo týkající se načasování návrhu na revizi, které bylo obsaženo v
 čl. 8 odst. 2 návrhu z března 2010, bylo vypuštěno, protože
 neodpovídalo stávající praxi vzhledem k potřebě řešit
 nepředvídané okolnosti v době jejich vzniku; 2. možnost přizpůsobovat
 finanční rámec kvalifikovanou většinou, jak bylo navrženo v čl.
 8 odst. 3) návrhu z března 2010, byla vypuštěna (vzhledem k
 navrhnutému rozšíření nástrojů umožňujících flexibilitu,
 včetně zavedení bezpečnostní rezervy); 3. byl doplněn nový
 odstavec, kde se konkrétně stanoví, která z úprav finančního rámce, s
 nimiž se počítá v jiných článcích, se má také považovat za revizi
 finančního rámce.
 Článek 10 – úpravy finančního
 rámce v případě revize Smlouvy
 Tento článek, který stanoví pravidla pro
 úpravy související s revizí Smlouvy, přejímá text bodu 4 stávající
 interinstitucionální dohody a odpovídá článku 9 návrhu z března 2010.
 Článek 11 – úprava finančního
 rámce v případě rozšíření
 Tento článek přejímá text bodu 29
 stávající interinstitucionální dohody a článku 11 návrhu z března
 2010.
 Zavádí se nový odstavec s konkrétním odkazem
 na možné komplexní urovnání kyperského problému během období, na které se
 vztahuje tento finanční rámec.
 Článek 12 – interinstitucionální
 spolupráce v rozpočtovém procesu
 Ustanovení tohoto článku odpovídají návrhu
 z března 2010. Obecná pravidla spolupráce v rozpočtovém procesu jsou
 začleněna do nařízení o VFR a podrobnější ustanovení
 obsahují předloha interinstitucionální dohody a její příloha.
 Článek 13 - financování společné
 zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP)
 Zachovává se ustanovení z návrhu z března
 2010 s výjimkou určení minimální částky pro SZBP.
 Článek 14 – příspěvek k
 financování projektů velkého rozsahu
 Velké programy technologického vývoje založené
 na infrastrukturálních projektech velkého rozsahu, jmenovitě evropské
 programy pro družicovou navigaci EGNOS a Galileo, vyžadují zvláštní ustanovení.
 Tato ustanovení jsou zdůvodněna specifickými rysy těchto
 projektů, tj. jejich trváním, které značně přesahuje víceletý
 finanční rámec, projektovými riziky, kvůli nimž může dojít k
 značnému překročení nákladů, omezené nebo nulové
 účasti soukromého kapitálu a neschopností nebo jen nízké schopnosti jejich
 komerčního využití přinést zisk v krátkodobém až střednědobém
 měřítku.
 Navrhované ustanovení proto předpokládá
 účelové vázání disponibilní částky pro evropské programy pro
 družicovou navigaci EGNOS a Galileo ve finančním rámci na léta 2014–2020.
 Článek 15 – hodnocení provádění
 finančního rámce v polovině období
 Zavádí se nové ustanovení, které stanoví
 čas pro hodnocení fungování finančního rámce v polovině období.
 Podobné ustanovení bylo začleněno do stávající interinstitucionální
 dohody ( bod 7 a prohlášení č. 1).
 Článek 16 – přechod k dalšímu
 finančnímu rámci
 V tomto článku je stanovena povinnost
 Komise předložit nový finanční rámec před 1. lednem 2018, tj.
 tři roky před skončením finančního rámce.
 V druhém odstavci jsou připomenuta
 pravidla pro případ, že do konce finančního rámce, na který se
 vztahuje nařízení, nebude dohodnut nový finanční rámec.
 Článek 17
 Závěrečný článek nařízení
 o víceletém finančním rámci stanoví datum, kdy nařízení vstupuje v
 platnost. Interinstitucionální dohoda by měla vstoupit v platnost ve
 stejný den, protože oba tyto právní texty se vzájemně doplňují.
 2.2.
 Interinstitucionální dohoda o spolupráci v
 rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 Úvod – body 1 až 6 předlohy
 interinstitucionální dohody


text:
Úvodní část předlohy
 interinstitucionální dohody uvádí odkaz na Smlouvu (článek 295), závazný
 charakter této dohody, její soudržnost s dalšími právními předpisy
 souvisejícími s víceletým finančním rámcem a rozpočtovým procesem,
 popisuje strukturu dohody a stanoví datum jejího vstupu v platnost (stejné jako
 datum platnosti nařízení o VFR).
 Přejímá znění bodů 1 až 6
 návrhu z března 2010.
 Část
 I – ustanovení týkající se finančního rámce a zvláštních
 nástrojů, které nejsou zahrnuty do finančního rámce
 A. Ustanovení týkající se finančního
 rámce
 Bod 7 se týká pravidel pro předkládání
 informací o operacích nezahrnutých do rozpočtu (tj. Evropský
 rozvojový fond) a o vývoji různých kategorií vlastních zdrojů. Praxe
 poskytování těchto údajů se zachovává, ale navrhuje se, aby již
 nebyly předkládány při technické úpravě finančního rámce,
 nýbrž v dokumentech doplňujících návrh rozpočtu, kde je jejich
 zařazení logičtější. Doba předložení údajů
 zůstává prakticky stejná (konec dubna / počátek
 května). Tato změna je již obsažena v návrhu z března 2010.
 Bod 8 nové interinstitucionální dohody se týká
 rozpětí pod příslušnými stropy. Nařízení o víceletém finančním
 rámci stanoví stropy pro všechny okruhy, které musí být, jak požaduje Smlouva,
 během každého ročního rozpočtového procesu dodrženy. Praxe za
 účelem zajištění pokud možno dostatečného rozpětí pod
 příslušnými stropy by však měla být zachována. Představuje totiž
 prvek interinstitucionální spolupráce a dobré vůle orgánů
 v rozpočtovém procesu a jako taková do interinstitucionální dohody
 patří. Toto ustanovení je zachováno beze změny ve srovnání se
 současnou praxí i s návrhem z března 2010.
 Bod 9 počítá s tím, že prognóza
 prostředků na platby po roku 2020 bude aktualizována ve čtvrtém
 roku finančního rámce, což je v souladu se současnou praxí i s
 návrhem z března 2010.
 B. Ustanovení týkající se zvláštních
 nástrojů nezahrnutých do finančního rámce
 Stávající nástroje, které nejsou zahrnuty do
 finančního rámce (rezerva na pomoc při mimořádných událostech,
 Fond solidarity, nástroj pružnosti a Evropský fond pro přizpůsobení
 se globalizaci) jsou v interinstitucionální dohodě zachovány.
 Nařízení o víceletém finančním rámci v článku 2 uvádí
 možnost tyto nástroje mobilizovat, pokud je to nezbytné, nad stropy stanovené
 finančním rámcem. Rozdělení těchto ustanovení mezi dva
 předpisy odpovídá logice, která byla představena v návrzích z
 března 2010.
 Změny oproti návrhu z března 2010
 sestávají ze zvýšení částek pro nástroj pružnosti a pro rezervu na pomoc
 při mimořádných událostech, ze snížení částky pro Evropský fond
 pro přizpůsobení se globalizaci, ze zavedení možnosti využít
 nečerpané části roční částky, které jsou k dispozici v
 rezervě na pomoc při mimořádných událostech (EAR) do konce roku
 n+1, s podmínkou začlenění příslušného ustanovení do
 finančního nařízení, dále z rozšíření její působnosti také
 na situace, kdy vzniká zvláštní tlak na vnějších hranicích Unie kvůli
 migračním tokům, z prodloužení této možnosti u nástroje pružnosti z
 roku n+2 na rok n+3 a ze zrušení ustanovení, která omezují roční
 částky, které jsou k dispozici v Evropském fondu pro
 přizpůsobení se globalizaci (EGF), z umožnění disponovat s
 nečerpanými částkami a částkami ze zrušených závazků za
 předchozí dva roky a z rozšíření jeho působnosti na
 zmírnění dopadů globalizace na zemědělce. Všechny
 částky jsou uvedeny v cenách roku 2011, aby se


text:
zajistil soulad s celkovou
 prezentací finančního rámce. Ve srovnání se současnou praxí jsou
 zjednodušeny postupy uvolňování prostředků.
 Navrhuje se nová rezerva na velké krize v
 zemědělství. Podrobná pravidla způsobilosti k pomoci z této
 rezervy stanoví samostatná právní úprava. Interinstitucionální dohoda vymezuje
 částku a pravidla jejího čerpání.
 Navrhuje se nový nástroj mimo finanční
 rámec – „bezpečnostní rezerva“. Znění v podstatě odpovídá
 ustanovením, která přijala Rada ve svém postoji z 18. ledna 2011 k
 návrhům z března 2010. Rozdělení ustanovení o bezpečnostní
 rezervě nicméně odpovídá logice návrhů z března 2010, tj. v
 interinstitucionální dohodě se zachovávají všechna ustanovení týkající se
 zvláštních nástrojů mimo finanční rámec.
 Část
 II – zdokonalení spolupráce mezi orgány během rozpočtového
 procesu
 A. Postup spolupráce mezi orgány
 V zájmu shody s novým rozpočtovým
 procesem, který zavedla Smlouva, byla výrazně pozměněna
 ustanovení o spolupráci mezi orgány v rozpočtovém procesu ve srovnání se
 současnými pravidly. Jak bylo navrhováno v březnu 2010, všechna
 ustanovení jsou začleněna do přílohy interinstitucionální
 dohody.
 Ustanovení začleněná do přílohy
 odpovídají návrhu z března 2010, ale zahrnují změny odsouhlasené od
 té doby v prohlášeních orgánů.
 B. Začleňování finančních
 ustanovení do legislativních aktů
 Ustanovení současné interinstitucionální
 dohody, a tudíž i návrhu z března 2010, jsou zachována. Možnost odchýlit
 se od částek uvedených v právních aktech se zvyšuje 5 % na 10 %
 s cílem posílit flexibilitu v rámci okruhů. Toto ustanovení se nepoužije
 na částku, která byla předem přidělena členským
 státům na celé období trvání finančního rámce a nově ani na
 projekty velkého rozsahu definované v článku 13 nařízení o VFR.
 C. Výdaje související s dohodami o rybolovu
 Navrhuje se sladit ustanovení stávající
 interinstitucionální dohody týkající se výdajů souvisejících
 s dohodami o rybolovu s novými rozpočtovými pravidly. Navrhovaná
 změna ve znění odráží ty části stávajícího textu, které jsou
 stále relevantní a které souvisejí čistě s dobrou spoluprací a
 informováním orgánů o vývoji. Ustanovení odpovídají návrhu z března
 2010, žádné změny nebyly považovány za nutné.
 D. Financování společné
 zahraniční a bezpečnostní politiky
 Ustanovení odpovídají návrhu z března
 2010, žádné změny nebyly považovány za nutné.
 E. Zapojení orgánů do řízení
 Evropského rozvojového fondu
 V zájmu lepší parlamentní kontroly nad
 Evropským rozvojovým fondem (ERF) a v zájmu jeho přiblížení pravidlům
 rozvojové spolupráce financované z rozpočtu Unie se navrhuje nové
 ustanovení o dialogu s Evropským parlamentem o programových dokumentech, které
 mají být financovány z ERF.
 F. Spolupráce orgánů v
 rozpočtovém procesu ve věci správních výdajů
 Zavádí se nové ustanovení s cílem zajistit,
 aby se orgány již v počáteční fázi rozpočtového procesu
 (lhůta je uvedena v příloze) dohodly na tom, jak se budou podílet na
 správních výdajích; roční kolísání úrovně správních výdajů by u
 každého orgánu mělo také odrážet rozpočtový dopad změn
 ustanovení služebních řádů a dopad postupně se snižujícího stavu
 zaměstnanců všech orgánů, institucí a agentur o 5 % v
 letech 2013 až 2018.
 Část III – řádné finanční
 řízení finančních prostředků EU
 Tato část přejímá změní návrhu
 z března 2010 o finančním programování (s několika málo
 úpravami, které znění přiblížily současné praxi), a o agenturách
 a evropských školách (přidána úprava, že se


text:
má postupovat podle stejných
 pravidel jako při zřizování nové agentury i při změně
 příslušného právního aktu nebo při změně úkolů
 agentury a upřesněny podrobnosti o posouzení dopadu, které provede
 Komise před podáním návrhu na zřízení nové agentury nebo nové
 evropské školy. ).
 Odsek o nových nebo novátorských
 finančních nástrojích už není nutný, jelikož finanční nařízení
 bude obsahovat novou hlavu zcela věnovanou finančním nástrojům a
 s podrobnými pravidly pro podávání zpráv o těchto nástrojích.
 2011/0177 (APP)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY
 kterým se stanoví víceletý finanční
 rámec na období 2014–2020
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na článek 312 této smlouvy, a ve spojení se Smlouvou
 o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s
 článkem 106a této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise[7],
 s ohledem na souhlas Evropského parlamentu[8],
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 v souladu se zvláštním legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Roční stropy prostředků na závazky v
 jednotlivých kategoriích výdajů a roční stropy prostředků
 na platby stanovené tímto nařízením musí dodržovat stropy stanovené pro
 závazky a vlastní zdroje v [rozhodnutí Rady XXXX/XX/EU, Euratom].
 (2)
 Vzhledem k potřebě vhodné úrovně
 předvídatelnosti při přípravě a provádění
 střednědobých investic, měla by být platnost finančního
 rámce stanovena na sedm let počínaje 1. lednem 2014, s hodnocením
 provádění finančního rámce v polovině období. Výsledek tohoto
 hodnocení by se měl zohlednit v průběhu posledních třech
 let platnosti finančního rámce.
 (3)
 Zvláštní nástroje, jako je rezerva na pomoc
 při mimořádných událostech, Fond solidarity Evropské unie, nástroj
 pružnosti, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, rezerva na
 krize v zemědělství a bezpečnostní rezerva, jsou nezbytné
 k tomu, aby Unie byla schopna reagovat na zvláštní nepředvídané
 okolnosti, nebo k financování jasně vymezených výdajů, které by nebylo
 možno financovat v rámci dostupných stropů pro jeden nebo více okruhů
 stanovených ve finančním rámci. Proto jsou nezbytná zvláštní ustanovení, v
 nichž by se počítalo s možností zapsat do rozpočtu prostředky na
 závazky přesahující stropy stanovené ve finančním rámci, pokud je
 nezbytné využít zvláštních nástrojů.
 (4)
 Bude-li nutné mobilizovat záruky z rozpočtu
 Unie za půjčky poskytnuté ze systému podpory platební bilance nebo z
 evropského mechanismu finanční stabilizace, které jsou uvedeny v
 nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se
 zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím
 členských států[9] a v
 nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o
 zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace[10], měla by se potřebná částka
 čerpat nad rámec stropů prostředků na závazky a
 prostředků na platby ve finančním rámci a současně by
 se měl respektovat strop vlastních zdrojů.
 (5)
 Finanční rámec by měl být stanoven na
 základě cen z roku 2011. Rovněž by měla být stanovena pravidla
 pro technické úpravy finančního rámce za účelem přepočtu
 stropů a disponibilních rozpětí.
 (6)
 Finanční rámec by neměl brát v úvahu
 položky rozpočtu financované účelově vázanými příjmy ve
 smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. [xxx/201x],
 kterým se stanoví finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské
 unie[11].
 (7)
 Je třeba stanovit pravidla pro další situace,


text:
které mohou vyžadovat úpravy finančního rámce. Tyto úpravy mohou souviset
 s plněním rozpočtu, nadměrným schodkem veřejných
 financí, revizí Smluv, rozšířením nebo zpožděným přijetím nových
 předpisů upravujících některé oblasti politiky.
 (8)
 Příděly jednotlivých států na
 Soudržnost pro růst a zaměstnanost se určují na základě
 prognózy hrubého domácího produktu (dále jen „HDP“) z jara 2011. Vzhledem k
 nejisté přesnosti prognóz a dopadu na členské státy, které mají
 omezení odvodů z HDP, by se mělo v polovině období provést
 posouzení, aby se porovnal předpovídaný a skutečný HDP a dopad na
 příděly. V případě, že se HDP na roky 2014–2016 budou od
 prognózy z roku 2011 odchylovat o více než +/- 5 %, bude dotčeným
 členským státům třeba upravit příděly na roky
 2018–2020. Je třeba stanovit pravidla této úpravy.
 (9)
 Finanční rámec bude možná třeba revidovat
 v případě nepředvídaných okolností, s nimiž nebude možné se
 vypořádat v rámci stanovených stropů finančního rámce. Proto je
 nutné počítat v takových případech s revizí finančního rámce.
 (10)
 Je nezbytné stanovit obecná pravidla pro spolupráci
 mezi orgány během rozpočtového procesu.
 (11)
 Pro hladký průběh rozpočtového
 procesu je nezbytné stanovit základní pravidla pro rozpočtování
 výdajů na společnou zahraniční a bezpečností politiku
 a celkovou částku pro období, na něž se finanční rámec
 vztahuje.
 (12)
 Podrobná pravidla týkající se spolupráce mezi
 orgány během rozpočtového procesu a rozpočtování výdajů na
 společnou zahraniční a bezpečností politiku jsou stanoveny v
 interinstitucionální dohodě mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o
 spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním
 řízení ze dne [...] 201x[12].
 (13)
 Zvláštní pravidla jsou nezbytná také pro úpravu
 infrastrukturálních projektů velkého rozsahu, jejichž trvání sahá daleko
 za období, na něž se vztahuje finanční rámec. Je nutné stanovit
 maximální částky příspěvků na tyto projekty z rozpočtu
 Unie. Takové požadavky by neměly mít vliv na jiné projekty financované z
 rozpočtu Unie.
 (14)
 Komise by měla předložit návrh nového
 víceletého finančního rámce před 1. lednem 2018, aby
 orgánům umožnila jeho přijetí v dostatečném časovém
 předstihu před začátkem následujícího finančního rámce.
 Finanční rámec stanovený v tomto nařízení by měl být nadále
 použitelný, nebude-li nařízení o novém finančním rámci přijato
 před koncem období finančního rámce stanoveného v tomto
 nařízení,
 PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Víceletý
 finanční rámec
 Víceletý finanční rámec na období 2014 až
 2020 (dále jen „finanční rámec“) je obsažen v příloze.
 Článek 2
 Dodržování
 stropů finančního rámce
 1.
 Evropský parlament, Rada a Komise dodrží roční
 stropy výdajů stanovené ve finančním rámci během každého
 rozpočtového procesu a při plnění rozpočtu v daném
 rozpočtovém roce.
 2.
 Prostředky na závazky mohou být zapsány do
 rozpočtu nad stropy příslušných okruhů stanovených ve
 finančním rámci, pokud je nezbytné využít prostředky z rezervy na
 pomoc při mimořádných událostech, Fondu solidarity Evropské unie,
 nástroje pružnosti, Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci,
 rezervy na krize v zemědělství nebo bezpečnostní rezervy v
 souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002[13],
 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006[14],
 nařízením Evropského parlamentu a Rady č. 201x[15] a
 interinstitucionální dohodou ze dne [...] 201x. o spolupráci v rozpočtových
 záležitostech a řádném finančním řízení a (dále jen
 „interinstitucionální dohoda“).


text:
3.
 Bude-li třeba použít záruku z rozpočtu
 Unie za půjčku podle nařízení (ES) č. 332/2002 nebo
 podle nařízení (EU) č. 407/2010, stane se tak nad rámec
 stropů stanovených ve finančním rámci.
 Článek 3
 Dodržování
 stropu vlastních zdrojů
 1. Pro každý rok, na který se
 finanční rámec vztahuje, nesmí být celková výše požadovaných
 prostředků na platby po roční úpravě a s ohledem na všechny
 další úpravy a revize, jakož i na úpravy a revize vyplývající z použití
 čl. 2 odst. 2 a 3, taková, aby znamenala sazbu odvodu vlastních
 zdrojů přesahující strop vlastních zdrojů stanovený
 v souladu s [rozhodnutím XXXX/XX/EU, Euratom].
 2. Je-li to nezbytné, stropy
 stanovené ve finančním rámci se sníží s cílem zajistit dodržení
 stropu vlastních zdrojů stanoveného v souladu s [rozhodnutím XXXX/XX/EU,
 Euratom].
 Článek 4
 Technické úpravy
 1. Komise každý rok v
 předstihu před rozpočtovým procesem pro rok n + 1 provede tyto
 technické úpravy finančního rámce:
 a) přecenění stropů a
 celkových částek prostředků na závazky a prostředků na
 platby v cenách roku n + 1;
 b) výpočet dostupného rozpětí v
 mezích stropu vlastních zdrojů stanoveného v [rozhodnutí XXXX/XX/EU,
 Euratom].
 c) výpočet absolutní částky
 bezpečnostní rezervy uvedené v bodě 15 interinstitucionální dohody.
 2. Komise provede technické
 úpravy uvedené v odstavci 1 na základě pevně stanoveného
 deflátoru ve výši 2 % ročně.
 3. Komise sdělí Evropskému
 parlamentu a Radě výsledky technických úprav uvedených v odstavci 1 a
 podkladové ekonomické prognózy.
 4. V souvislosti s dotčeným
 rokem nesmí být provedeny žádné další technické úpravy ani během roku, ani
 v podobě dodatečných korekcí v následujících letech.
 Článek 5
 Úpravy přídělů na politiku soudržnosti
 4.
 Bude-li zjištěno, že se souhrnný hrubý domácí
 produkt („HDP“) členského státu v období 2014-2016 odchýlil o více
 než +/–5 % od souhrnného HDP předpokládaného v roce 2011 při stanovování
 přídělů na politiku soudržnosti pro členské státy na období
 2014–2020, Komise dotčenému členskému státu pro dané období ve své
 technické úpravě na rok 2018 upraví výši částek přidělených
 z fondů pro podporu soudržnosti.
 5.
 Celkový čistý kladný nebo záporný dopad
 těchto úprav podle odstavce 1 nesmí překročit 3 miliardy
 EUR.
 6.
 Požadované úpravy se rozloží rovnoměrně
 na roky 2018–2020 a příslušné stropy finančního rámce se
 odpovídajícím způsobem změní.
 Článek 6
 Úpravy související s prováděním
 Současně se sdělením
 výsledků technických úprav finančního rámce předkládá Komise
 Evropskému parlamentu a Radě návrhy na úpravy celkových
 prostředků na platby, které považuje za nezbytné z hlediska
 provádění, aby zajistila řádný vývoj vzhledem
 k prostředkům na závazky. Rozhodnutí o uvedených návrzích se
 přijímají do 1. května roku n.
 Článek 7
 Úprava
 strukturální fondů, Fondu soudržnosti, Fondu rozvoje venkova a Evropského
 rybářského fondu
 7.
 Budou-li nová pravidla nebo programy upravující
 strukturální fondy, Fond soudržnosti, Fond pro rozvoj venkova a Evropský fond
 pro rybolov přijaty až po 1. lednu 2014, finanční rámec se
 upraví tak, aby byly přidělené částky nečerpané v roce 2014
 přeneseny do následujících let i nad odpovídající stropy výdajů.
 8.
 Úprava týkající se převodu
 přidělených částek nečerpaných v roce 2014 bude
 přijata před 1. květnem 2015.
 Článek 8
 Úpravy související s nadměrným schodkem


text:
veřejných financí
 Jestliže se v rámci postupu při
 nadměrném schodku veřejných financí zruší pozastavení
 rozpočtových závazků Fondu soudržnosti, rozhodne Rada v souladu se
 Smlouvou a v souladu s příslušným základním právním aktem o
 převodu pozastavených závazků do dalších let. Pozastavené závazky z
 roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu po roce n + 2.
 Článek 9
 Revize finančního rámce
 1.
 V případě nepředvídaných
 okolností lze finanční rámec revidovat v souladu se stropem vlastních
 zdrojů stanoveným v souladu s [rozhodnutím XXXX/XX/EU, Euratom].
 2.
 Každá revize finančního rámce v souladu s
 odstavcem 1 zohlední možnosti přerozdělení výdajů mezi programy
 spadajícími do okruhu dotčeného revizí, přičemž zvláštní
 zřetel se bere na očekávané nedostatečné využití
 prostředků. Bude-li to proveditelné, bude významná částka,
 vyjádřená absolutní hodnotou a jako procento plánovaného nového výdaje, v
 mezích stávajícího stropu pro příslušný okruh.
 3.
 Každá revize finančního rámce v souladu s
 odstavcem 1 zohlední možnosti vyrovnání každého zvýšení stropu v jednom okruhu
 snížením stropu v jiném okruhu.
 4.
 Každá revize finančního rámce v souladu s
 odstavcem 1 zachová vhodný poměr mezi závazky a platbami.
 5.
 Úpravy uvedené v čl. 3 odst. 2, 6, 7, 8, 10,
 11 a 16 zakládají také revizi finančního rámce.
 Článek 10
 Úpravy finančního rámce v případě revize Smluv
 Dojde-li během platnosti finančního
 rámce k revizi Smluv, která by měla rozpočtový dopad, finanční
 rámec se odpovídajícím způsobem upraví.
 Článek 11
 Úprava finančního rámce v případě rozšíření a sjednocení
 Kypru
 Přistoupí-li k Unii v období, na které se
 vztahuje finanční rámec, nové členské státy, upraví se finanční rámec
 tak, aby byly zohledněny požadavky na výdaje vyplývající
 z výsledků přístupových jednání.
 V případě sjednocení Kypru
 během období, na které se vztahuje finanční rámec, bude tento upraven
 tak, aby bylo zohledněno komplexní urovnání kyperského problému a
 dodatečné finanční potřeby vyplývající ze sjednocení.
 Článek 12
 Interinstitucionální spolupráce během rozpočtového procesu
 Evropský parlament, Rada a Komise (dále jen
 „orgány“) přijmou veškerá opatření, aby každoroční
 rozpočtový proces usnadnily.
 Orgány v průběhu tohoto procesu
 spolupracují v dobré víře s cílem sblížit co nejvíce své postoje. Orgány
 spolupracují prostřednictvím příslušných interinstitucionálních
 kontaktů s cílem sledovat postup práce a analyzovat míru shody ve
 všech stadiích procesu.
 Orgány zajistí co nejlepší koordinaci svých
 pracovních harmonogramů s cílem umožnit, aby jednání probíhala
 koherentně a směřovala k přijetí rozpočtu.
 Ve všech stádiích procesu a na
 různých úrovních zastoupení se mohou v závislosti na povaze
 očekávané diskuse konat třístranné rozhovory. Každý orgán
 v souladu se svým jednacím řádem určí své zástupce na každou
 schůzi, definuje svůj mandát pro jednání a o opatřeních
 přijatých pro účely setkání včas informuje ostatní orgány.
 Článek 13
 Financování společné zahraniční a bezpečnostní politiky
 Celková částka provozních výdajů
 společné zahraniční a bezpečnostní politiky (dále jen „SZBP“) se
 zapisuje v plném rozsahu do jediné kapitoly rozpočtu nazvané SZBP.
 Tato částka pokrývá skutečné předvídatelné potřeby
 posuzované při sestavování návrhu rozpočtu na základě prognóz
 vypracovávaných každoročně vysokým představitelem Unie pro
 zahraniční věci a bezpečnostní politiku a ponechává
 přiměřené rozpětí pro nepředvídané akce. Žádná
 částka nesmí být zapsána jako rezerva.
 Článek 14
 Příspěvek k financování projektů velkého rozsahu


text:
Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici
 pro evropské programy pro družicovou navigaci EGNOS a Galileo z rozpočtu
 EU maximálně 7 miliard EUR v cenách roku 2011.
 Článek 15
 Hodnocení provádění finančního rámce v polovině období
 V roce 2016 předloží Komise hodnocení
 provádění finančního rámce, k němuž případně
 přiloží příslušné návrhy.
 Článek 16
 Přechod k dalšímu finančnímu rámci
 Komise předloží před 1. lednem 2018
 návrh nového víceletého finančního rámce.
 Nebude-li do 31. prosince 2020
 přijato nové nařízení Rady, kterým se stanoví nový víceletý
 finanční rámec, prodlouží se platnost stropů a dalších ustanovení pro
 poslední rok stávajícího finanční rámce, dokud nebude přijato nové
 nařízení, kterým se stanoví nový finanční rámec. Přistoupí-li k
 Unii po roce 2020 nové členské státy a bude-li to třeba, upraví se
 prodloužený finanční rámec tak, aby zohledňoval výsledky
 přístupových jednání.
 Článek 17
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto
 nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech
 členských státech.
 V dne ....
 Za
 Radu
 předseda/předsedkyně
 PŘÍLOHA
 Víceletý
 finanční rámec
 [1] Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a
 zdokonalení rozpočtového procesu, podepsána Evropským parlamentem, Radou a
 Komisí dne 29. června 1988 (Úř. věst. L 185,
 15.7.1988, s. 33).
 [2] Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem,
 Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
 ze dne 17. května 2006 (Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1).
 [3] KOM(2010) 72 a KOM(2010) 73.
 [4] KOM(2011) 500, 29.6.2011.
 [5] KOM(2010) 185 v konečném znění ze dne
 27.4.2010, kapitola 2 (strana 4 až 13).
 [6] KOM(2010) 700 v konečném znění ze dne
 19.10.2010, kapitola 4.5 až 4.7 (strana 23 až 25).
 [7] Úř. věst C. , , s. .
 [8] Úř. věst C. , , s. .
 [9] Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.
 [10] Úř. věst. L 118, 12.5.2010, s. 1.
 [11] Úř. věst. L ...
 [12] Úř. věst. C...
 [13] Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.
 [14] Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.
 [15] Úř. věst C. , , s. .


text:
 |
 52011PC0659
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí /* KOM/2011/0659 v konečném znění - 2011/0301 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 V době finančních škrtů jsou naléhavě
 zapotřebí inovativní řešení pro mobilizaci většího podílu soukromých úspor a
 zlepšení řady finančních nástrojů dostupných pro projekty v oblasti
 infrastruktury, zejména v odvětví energetiky, dopravy a informačních a
 komunikačních technologií (IKT). Projekty v oblasti infrastruktury mají
 přístup k financím omezený, a proto jsou nezbytné alternativní zdroje
 dluhového financování. V případě projektů v oblasti infrastruktury
 s komerčním potenciálem by mělo být pravidlem spojení fondů EU se
 spoluprací s kapitálovým trhem a bankovním odvětvím, zejména
 prostřednictvím Evropské investiční banky (EIB) jakožto finančního orgánu EU
 zřízeného na základě Smlouvy.
 (a) Iniciativa pro projektové dluhopisy
 Evropa 2020 v rámci nástroje pro propojení Evropy (2014–2020)
 Dne 29. června 2011 Evropská komise přijala
 svůj návrh na víceletý finanční rámec pro období 2014–2020. Jedním z klíčových
 rozhodnutí bylo spojit poskytování finanční pomoci pro dopravní, energetickou a
 IKT infrastrukturu do společného legislativního rámce, nástroje pro propojení
 Evropy:
 „Komise se proto rozhodla, že navrhne
 vytvoření nástroje pro propojení Evropy s cílem zrychlit rozvoj infrastruktury,
 kterou EU potřebuje (...) Nástroj pro propojení Evropy bude financovat předem
 vymezené prioritní infrastruktury v oblasti dopravy, energetiky a IKT, které
 jsou v zájmu EU. Jedná se jak o materiální infrastrukturu, tak o infrastrukturu
 informačních technologií, jež jsou v souladu s kritérii udržitelného rozvoje.“[1]
 V souladu s tímto rozhodnutím Komise předloží
 návrh nového nařízení, kterým se zavede nástroj pro propojení Evropy.
 Iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se stane součástí řady
 dluhových nástrojů, které může tento nástroj využívat společně s kapitálovými
 nástroji a granty.
 Tento nástroj vytvoří dlouhodobější rámec,
 který zajistí rozvoj a realizaci projektů v oblasti energetiky, dopravy a
 telekomunikací včasným a účinným způsobem. Souhrnná strategie prioritních
 příležitostí pro projekty v oblasti infrastruktury[2] má značný
 potenciál získat více finančních prostředků ze soukromého sektoru a zároveň
 pomoci doplnit vnitřní trh.
 Finanční nástroje jsou zapotřebí pro omezení určitých překážek, které
 zabraňují přítoku dluhových a kapitálových prostředků financování. Jejich
 hlavním cílem je získat finance ze soukromého sektoru a umožnit tento způsob
 financování projektů. Intenzivnější investování do projektů v oblasti
 infrastruktury zároveň stimuluje světový rozvoj finančních trhů po prodělané
 krizi, zvyšuje rychlost hospodářské obnovy a podporuje růst. Iniciativa pro
 projektové dluhopisy Evropa 2020 se stane nedílnou součástí nástrojů pro
 sdílení rizika v rámci nástroje pro propojení Evropy pro období 2014–2020.
 Finanční nástroje v rámci nástroje pro propojení Evropy mohou být
 rozšířeny na další odvětví, jako je sociální infrastruktura, obnovitelná
 energie nebo některé kosmické projekty, za předpokladu, že splní ekonomická a
 finanční kritéria a Komise bude usilovat o přizvání dalších partnerů, mezi
 jinými i mezinárodních finančních institucí nebo finančních institucí členských
 států působících ve veřejném zájmu, aby se podílely na zavádění finančních
 nástrojů po roce 2013.
 (b) Pilotní fáze iniciativy pro projektové


text:
dluhopisy Evropa 2020: 2012–2013
 Hlavním cílem pilotní fáze v období 2012–2013
 je příprava provozní fáze této iniciativy v rámci nástroje pro propojení Evropy
 pro období 2014–2020 a bezprostřední podpora projektů v oblasti
 infrastruktury.
 V důsledku fiskálních úspor v rozpočtech
 členských států hrozí nebezpečí, že projekty v oblasti infrastruktury, které
 jsou v zájmu EU, nebudou realizovány dostatečně rychle, takže nebude možné
 splnit cíle strategie Evropa 2020, což by ohrozilo hospodářskou obnovu a růst v
 EU.
 Navíc v důsledku problémů v oblasti likvidity
 a rizik, které se během finanční krize objevily, reagovaly banky zkrácením
 délky půjček společně se zvýšením cen a požadavků na kolaterál pro projekty v
 oblasti infrastruktury. Přestože trhy s dluhopisy emitovanými bankami jeví
 náznaky obnovy, projekty v oblasti infrastruktury mají i nadále velké problémy
 při získávání dlouhodobého dluhového financování. A proto se zvýšila
 potenciální důležitost trhů s dluhopisy jako zdroje finančních prostředků.
 Jelikož však neexistují žádná veřejná opatření pro úvěrové posílení, nebyly v
 několika posledních letech na projekty v oblasti transevropských dopravních a
 energetických sítí nebo širokopásmových služeb emitovány žádné projektové
 dluhopisy. Dokud budou projekty v oblasti infrastruktury zahrnovat prvky a
 rizika, jako např. výstavby na zelené louce, obchodní příležitosti nejisté z
 pohledu budoucích výnosů či regionální aspekty, včetně vlivu krize veřejného
 dluhu a přeshraničního dopadu, v jejichž důsledku je příprava a realizace
 projektu obtížná a časově náročná, budou takové projekty pro investory na
 kapitálovém trhu i nadále neatraktivní.
 Vzhledem k tomu, jakož i za účelem
 přispění k dokončení jednotného trhu, se navrhuje spustit pilotní fázi
 iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 v oblasti dopravy, energetiky a
 IKT. Cílem této iniciativy je zmobilizovat investice do oblastí, které budou
 stimulovat růst a vytvářet pracovní místa. Rozsáhlé a naléhavé investiční
 potřeby v oblasti infrastruktury společně s dlouhými lhůtami potřebnými pro
 přípravu projektů vyžadují bezodkladná opatření, která vyřeší nedostatek
 financí a také využijí impulzu veřejných konzultací, a tím zvýší důvěru
 investorů.
 Cílem iniciativy pro projektové dluhopisy
 Evropa 2020 je poskytnout úvěrové posílení, potřebné k přilákání investorů na
 kapitálovém trhu. Tato iniciativa by umožnila vytvoření nového druhu aktiv ve
 formě dluhopisů na projekty v oblasti infrastruktury. V kontextu hospodářské
 obnovy a podpůrných opatření stimulujících růst je nezbytné spustit tuto iniciativu
 v období, kdy investoři na kapitálovém trhu začali hledat alternativní
 dlouhodobé investiční příležitosti se stabilními výnosy. Aby bylo možné
 zajistit efektivnější provádění finančních nástrojů v rámci nástroje pro
 propojení Evropy, je potřeba, aby byla spuštěna pilotní fáze, jednak aby
 umožnila optimalizaci této koncepce a zároveň aby stimulovala investory v
 období po roce 2013.
 I kdyby byla
 pilotní fáze omezená co do rozsahu, rozpočtových možností a počtu projektů,
 které umožní podpořit, očekává se, že bude stimulovat tržní chování obecně
 směrem ke zvýšenému akceptování dluhového financování projektů v oblasti
 infrastruktury z prostředků kapitálového trhu, a tím položí základy
 plnohodnotného provádění iniciativy v období 2014–2020.
 Tato iniciativa
 přináší přidanou hodnotu EU díky své schopnosti překlenout problémy fragmentace
 trhu, s jakými by se podobná iniciativa musela potýkat na úrovni členských
 států. Tato iniciativa spíše doplní, než nahradí půjčování od bank, a tím
 poskytne alternativní a konkurenceschopný zdroj


text:
dlouhodobého dluhového
 financování pro projekty v oblasti infrastruktury. Mobilizace financí
 soukromého sektoru prostřednictvím finančních nástrojů EU zachová v malé míře
 financování prostřednictvím grantů pro projekty, které nedokážou přilákat
 dostatečné množství soukromého kapitálu.
 V pilotní fázi by
 Komise spolupracovala zejména s EIB na optimalizaci koncepce iniciativy, aby
 iniciativa mohla být optimálním způsobem prováděna od roku 2014 dále.
 Zkušenosti získané během pilotní fáze by umožnily investorům i sponzorům
 projektů seznámit se se strukturou projektových dluhopisů a podle potřeby by se
 k nim přihlédlo v případě jakýchkoli dalších iniciativ. Aby se zajistil
 maximální dopad této iniciativy, mohla by se uplatňovat také u projektů
 v pokročilém stadiu nabídkového řízení pro účely refinancování během nebo
 krátce po provedení. Přestože během pilotní fáze by byla iniciativa prováděna
 společně s EIB, pro provádění fáze od roku 2013 dále by byla požadována
 širší škála partnerů.
 V rámci
 stávajícího víceletého finančního rámce již EU provádí nástroj pro sdílení
 rizika společně s EIB, označovaný jako nástroj pro úvěrové záruky pro
 projekty transevropských dopravních sítí (LGTT). Techniky sdílení rizika a
 pracovní postupy této iniciativy budou sladěny s technikami a postupy
 nástroje LGTT a rozsah by byl rozšířen na energetiku a telekomunikace.
 Podobně jako u LGTT by příspěvek EU byl takto použit pro sdílení rizika
 s EIB. Vzhledem k této podobnosti se v případě iniciativy pro projektové dluhopisy
 tudíž očekává multiplikační účinek cca 15–20.
 S ohledem na
 nedostatek času vyzývá Komise Parlament a Radu, aby tento návrh pilotní fáze
 přijaly co možná nejrychleji.
 2.
 VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADU
 Veřejné konzultace byly zahájeny 28. února
 2011 a týkaly se základních principů této iniciativy. Dále se 11. dubna 2011
 uskutečnila konference, na níž byly probírány výhody a nevýhody plánované
 iniciativy. Ke konci období konzultací bylo obdrženo přes 100 reakcí z řady
 odvětví.
 Zúčastněné strany iniciativu pro projektové
 dluhopisy vítají. Zpětná vazba ohledně cílů iniciativy byla kladná. Zúčastněné
 strany se domnívají, že zvýší a usnadní financování infrastruktury
 prostřednictvím otevření trhů s dluhopisy jako zdroje dluhového kapitálu ve
 formě, která je zajímavá pro investory z řad institucí. Navrhovaný mechanismus
 a cílový rating A/A- byly shledány jako vhodné.
 Dopad iniciativy na náklady na financování a
 lhůty splatnosti je vnímán jako poměrně příznivý, tj. respondenti se domnívají,
 že se náklady sníží a lhůty splatnosti prodlouží, pouze 2 % respondentů
 věří, že by se náklady na financování nesnížily, a ostatní respondenti věří, že
 dopad bude při nejhorším neutrální a při nejlepším kladný.
 Co se týče stupně úvěrového posílení, většina
 zúčastněných stran, které na tuto otázku odpověděly, se domnívá, že nástroje
 zajišťující úvěrové posílení ve výši 20 % částky prioritního dluhu jsou
 dostatečné, některé strany by tuto hodnotu pro daná odvětví, tedy transevropské
 dopravní a energetické sítě a IKT, snížily na 10–20 %. Téměř všechny
 zúčastněné strany se domnívají, že tato tři odvětví by měla představovat
 ústřední projekty, které mají být financovány. Dále 1/4 zúčastněných stran má
 za to, že se by měla rovněž zahrnout sociální infrastruktura, a 1/5 respondentů
 věří, že by nárok měl mít i sektor obnovitelných zdrojů. Tyto projekty však
 nespadají do oblasti


text:
transevropských dopravních a energetických sítí a IKT a
 budou zvažovány později.
 V případě otázky jediného hlavního věřitele se
 názory rozcházely. Komise tudíž v tomto ohledu nebude v této věci direktivní,
 ale bude investory, sponzory projektů a další aktéry podporovat, aby
 vytvářeli oboustranně přijatelné dohody.
 Celkově kladný
 ohlas potvrzuje, že Komise a EIB nalezly významnou tržní potřebu v oblasti
 financování projektů, a znamená, že pokud bude tato iniciativa správně
 navržena, bude úspěšná.
 Posouzení dopadů zdůraznilo několik
 potenciálních překážek v právních předpisech v oblastech zadávání zakázek
 a kapitálových trhů. Komise se bude těmito otázkami v případě potřeby dále
 zabývat s cílem najít vhodná řešení. Má se však za to, že tyto problémy by
 neměly ohrozit realizaci pilotní fáze, přestože ji mohou zpomalit. Vzhledem k
 tomu, že v Evropě de facto neexistuje trh s projektovými dluhopisy,
 zúčastněné strany zdůraznily, že je zapotřebí tuto iniciativu zahájit co možná
 nejdříve.
 Vzhledem k tomu, že projektový dluhopis jako
 meziodvětvový druh finančního nástroje pro oblast infrastruktury na evropské
 úrovni ještě neexistuje, umožnila by pilotní fáze v letech 2012–2013 otestovat
 jeho koncepci a přijetí na trhu za účelem zvýšení jeho efektivity v rámci
 nástroje pro propojení Evropy (CEF) v období 201–-2020. Pilotní fáze by se
 zaměřila na projekty v relativně pokročilém stadiu[3], aby se urychlila realizace a
 umožnilo vytvoření portfolia projektů. Pro získání potřebných zkušeností, které
 zajistí rychlé zavedení fáze od roku 2013 dále, je EIB ochotna pracovat na
 konkrétních operacích souběžně s legislativním postupem (tj. před přijetím formálního
 politického rozhodnutí), aby mohly být první transakce realizovány již v roce
 2012.
 Po slyšení výboru pro posouzení dopadů, které
 se uskutečnilo 31. srpna 2011, výbor dne 2. září 2011 zaslal své
 stanovisko. Na základě obdržených doporučení byla zpráva přeformulována
 v těchto hlavních směrech:
 Posouzení dopadů provádí přezkum stávající
 situace na trhu s odkazem na posouzení dopadů k návrhu CEF, které zahrnuje
 více podkladů v souvislosti s potenciálními nástroji CEF, chybějícími
 prostředky pro financování a nedostatky trhu, které mají vliv na stávající
 úrovně investic do infrastruktury. První posuzovaná možnost souvisí s aktuálním
 stavem, tj. jde o pokračování stávajících programů podpory v oblasti energetiky
 a dopravy a stávajících programů podpory a finančních nástrojů pro dopravu.
 Druhá možnost se týká regulačních pobídek a třetí návrhu zavedení iniciativy
 pro projektové dluhopisy. V tomto kontextu byla přezkoumána potenciální rizika
 bránící provádění iniciativy a stanoven kvantifikovatelný očekávaný dopad z
 hlediska násobného účinku. Posouzení rovněž ukazuje problémy, které souvisejí s
 vytvořením regulačního rámce pro dlouhodobé investice, jako je zadávání
 zakázek, směrnice Solventnost II nebo kapitálové požadavky.
 3.
 PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 3.1.
 Právní základ
 Jelikož se návrh zaměřuje na evropské sítě v
 odvětví dopravy, energetiky a telekomunikací a mění zejména nařízení (ES) č.
 680/2007, je založen na právním základě tohoto předpisu, to znamená článku 172
 a čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.
 3.2.
 Subsidiarita a proporcionalita
 Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity,
 jelikož nařízení EU pro financování projektů transevropských sítí
 prostřednictvím projektových dluhopisů bylo vybráno jako nejvhodnější k
 poskytnutí účinného prostředku z hlediska administrativní zátěže, který
 podnítí rozsáhlejší financování prostřednictvím soukromého sektoru, přičemž
 očekávaný


text:
multiplikační účinek z hlediska příspěvku z rozpočtu EU v porovnání s
 celkovou výší financování se odhaduje na zhruba 15–20. Prostřednictvím zaměření
 na optimalizaci využívání prostředků EU bude iniciativa usilovat o zlepšení
 efektivity jak opatření EU, tak opatření členských států.
 Návrh nařízení je rovněž v souladu se zásadou proporcionality, jelikož
 nezachází dále, než je nutné pro dosažení jeho cílů.
 Zatímco nástroj LGTT je určen pouze projektům v oblasti dopravy,
 iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 bude prvním finančním nástrojem
 EU, ze kterého budou moci těžit infrastrukturní projekty z několika odvětví s
 podobnými potřebami financování, a bude poskytovat větší výhody z hlediska
 dopadu na trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Poskytne zúčastněným
 stranám z oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány,
 stavební společnosti a provozovatelé, soudržný finanční nástroj EU.
 3.3.
 Podrobné vysvětlení návrhu
 Aby bylo možné spustit pilotní fázi v rámci
 stávajícího víceletého finančního rámce, je nutné provést následující změny
 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES[4], kterým se zavádí rámcový
 program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007[5]
 o poskytování finanční pomoci Unie v oblasti transevropských dopravních a
 energetických sítí:
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
 č. 1639/2006/ES zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace,
 který zahrnuje informační a komunikační technologie (IKT). Je zapotřebí toto
 rozhodnutí doplnit, aby se umožnilo spuštění iniciativy pro projektové
 dluhopisy Evropa 2020 v oblasti IKT, a zejména vysokorychlostních
 širokopásmových služeb.
 Ustanovení čl. 1 odst. 1 tohoto návrhu přidává
 spojení „širokopásmových služeb“ do čl. 26 odst. 2 písm. b) rozhodnutí o
 rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace. Jelikož se očekává, že se
 projekty v oblasti infrastruktury podle rozhodnutí o rámcovém programu pro
 konkurenceschopnost a inovace zaměří na rozvoj projektů vysokorychlostních
 širokopásmových služeb, je považováno za nezbytné to zdůraznit.
 Ustanovení čl. 1 odst. 2 nahrazuje čl. 31
 odst. 2 rozhodnutí o rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace. Jeho
 účelem je zahrnout definici nástroje pro sdílení rizika pro projektové
 dluhopisy. Díky tomu budou moci z iniciativy v její pilotní fázi těžit projekty
 v oblasti IKT. Tento nástroj by měl být k dispozici do 31. prosince 2014.
 Zatížení rozpočtu EU bude přísně omezené na rozpočtové prostředky a zbytkové
 riziko ponese EIB.
 Článek 1 rovněž umožní přerozdělení prostředků
 až do výše 20 milionů EUR z rozpočtu IKT ve prospěch iniciativy pro projektové
 dluhopisy Evropa 2020.
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 680/2007 dále stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Unie v
 oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj
 pro sdílení rizika označovaný jako „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty
 transevropských sítí v oblasti dopravy“ (LGTT). Nařízení č. 680/2007 je rovněž
 zapotřebí změnit, aby EU mohla upravovat rozsah stávajícího partnerství pro
 sdílení rizika s EIB v rámci LGTT a EIB mohla podpořit dluhopisová financování
 v rámci této iniciativy.
 Účelem čl. 2 odst. 1 tohoto návrhu, kterým se
 mění článek 2 nařízení (ES) č. 680/2007, je tudíž připojit definici nástroje
 pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a definici úvěrového posílení
 projektových dluhopisů. Díky tomu budou moci z iniciativy v její pilotní fázi
 těžit