text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 22.6.2017
 COM(2017) 336 final
 2017/0139(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Dohoda o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou
 1
 (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 7. srpna 2007. V čl. XII odst. 2 dohody se stanoví: „Tato dohoda se uzavírá na počáteční období pěti let a její platnost může být prodloužena dohodou stran po posouzení provedeném během předposledního roku každého následujícího pětiletého období.“ Platnost dohody byla naposledy prodloužena v roce 2012 a zůstane v platnosti do 7. srpna 2017, ledaže ji smluvní strany prodlouží na následující pětileté období.
 Od doby, kdy byla platnost dohody naposledy prodloužena (rozhodnutím 2012/646/EU
 2
 ), dosáhla Brazílie významného pokroku ve své politice pro vědu, technologie a inovace, což přispělo k institucionálnímu posílení tohoto systému. To zahrnovalo zlepšení v počtu a kvalifikaci lidských zdrojů a v infrastruktuře pro výzkum a vývoj. Brazílie nadále zaujímá čelní postavení ve výzkumu v odvětví zemědělství, jakož i výzkumu tropických a infekčních chorob. Je rovněž aktérem globálního významu v odvětvích informačních a komunikačních technologií, nanotechnologií a energetiky a sídlí zde několik předních univerzit Latinské Ameriky. Tyto oblasti výzkumu jsou předmětem zájmu Evropské unie. Vazby mezi Brazílií a EU v oblastech vědy, technologií a inovací se zvětšují díky intenzivní spolupráci na úrovni EU a členských států.
 Hodnocení provedené Komisí jasně ukazuje, že dohoda poskytuje důležitý rámec pro spolupráci mezi EU a Brazílií ve společných prioritních oblastech vědy a techniky, jež přináší vzájemný prospěch. Jelikož potenciál Brazílie jako partnera v oblasti výzkumu a inovací nadále roste, měla by být vnímána jako strategický partner EU v Latinské Americe. Hlavními nástroji pro spolupráci jsou rámcové programy EU pro výzkum a inovace. Mezi nepřidruženými třetími zeměmi byla Brazílie v sedmém rámcovém programu (2007–2013) šestou nejaktivnější zemí a v programu Horizont 2020 je zatím pátou nejaktivnější zemí. Spolupráce vědeckých obcí EU a Brazílie vedla mimo jiné k vývoji nového léku proti Chagasově chorobě (již byl u Správy potravin a léčiv zaregistrován pro zahájení klinických testů) a k vývoji nového procesu vstupní úpravy biomasy pro pokročilý bioetanol (což umožnilo zřízení prvního závodu na komerční pokročilý bioetanol v Evropě).
 Je proto v zájmu EU prodloužit platnost Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou na dobu dalších pěti let.
 Obě smluvní strany potvrdily své přání platnost dohody prodloužit výměnou dopisů ze dne 14. listopadu 2016 a 5. ledna 2017.
 Obsah prodloužené dohody bude totožný s obsahem aktuální dohody, jak bylo projednáno a odsouhlaseno s brazilskou protistranou.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Tato iniciativa je plně v souladu se strategií mezinárodní spolupráce EU v oblasti výzkumu a inovací
 3
 . Uvedená strategie EU jasně uznává význam dohod o vědeckotechnické spolupráci jako nástrojů pro definování a provádění víceletých plánů spolupráce se zeměmi mimo EU. Dohoda je rovněž prostředkem provádění strategie mezinárodní spolupráce EU v oblasti výzkumu a inovací, která vyzývá k větší internacionalizaci a otevřenosti


text:
výzkumného a inovačního prostředí EU.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Globální strategie EU pro její zahraniční a bezpečnostní politiku potvrzuje, že výzkumná spolupráce představuje významný aspekt zahraniční politiky EU, a ve výzkumné spolupráci spatřuje zásadní prvek silnějších socioekonomických vazeb, zejména se zeměmi Latinské Ameriky.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Pravomoc EU jednat na mezinárodní úrovni v oblasti výzkumu a technologického rozvoje vychází z článku 186 Smlouvy o fungování EU. Po procedurální stránce je právním základem čl. 218 odst. 6 písm. a) bod v) SFEU.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Účelnost právních předpisů a zjednodušení
 Tato iniciativa není součástí programu REFIT.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Vyžadují se pouze lidské a správní zdroje; jsou uvedeny v legislativním finančním výkazu.
 S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise žádá Radu, aby:
 –
 schválila jménem Unie, a se souhlasem Evropského parlamentu, prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou, která se po uplynutí doby pěti let použije na další období v trvání pěti let (tj. od 8. srpna 2017 do 7. srpna 2022);
 –
 zmocnila předsedu Rady, aby jmenoval osobu nebo osoby oprávněné oznámit vládě Brazilské federativní republiky, že Unie dokončila své vnitřní postupy nezbytné pro vstup této prodloužené dohody v platnost.
 2017/0139 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 186 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Rada rozhodnutím 2005/781/ES
 4
 schválila uzavření Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou (dále jen „dohoda“).
 (2)V souladu se svým článkem XII dohoda vstupuje v platnost k datu, kdy se obě strany vzájemně písemně informovaly o tom, že dokončily své vnitřní postupy nezbytné pro vstup dohody v platnost. Dohoda se uzavírá na počáteční období pěti let a její platnost může být prodloužena dohodou stran po posouzení provedeném během předposledního roku každého následujícího pětiletého období.
 (3)Rozhodnutím 2012/646/EU
 5
 Rada schválila prodloužení platnosti dohody na dobu dalších pěti let.
 (4)Výměna dopisů mezi stranami ze dne 14. listopadu 2016 a 5. ledna 2017 potvrdila jejich zájem na prodloužení platnosti dohody na dobu dalších pěti let.
 (5)V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 nahradila Evropská unie Evropské společenství a je jeho nástupkyní.
 (6)Prodloužení platnosti dohody by mělo být schváleno jménem Unie,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou na dobu dalších pěti let se schvaluje jménem Evropské unie.
 Článek 2
 Předseda Rady jmenuje osobu nebo osoby oprávněné oznámit vládě Brazilské federativní republiky jménem Unie a v souladu s čl. XII odst. 2 dohody, že Unie dokončila své vnitřní postupy nezbytné pro vstup této prodloužené dohody v platnost, a učinit Brazílii toto oznámení:
 „V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
Evropská unie nahradila Evropské společenství, stala se jeho nástupkyní a od uvedeného dne vykonává všechna jeho práva a povinnosti. Odkazy na „Evropské společenství“ ve znění dohody se proto na příslušných místech považují za odkazy na „Evropskou unii“.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda / předsedkyně
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3.Povaha návrhu/podnětu
 1.4.Cíle
 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7.Předpokládaný způsob řízení
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2.Systém řízení a kontroly
 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky
 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5.Příspěvky třetích stran
 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 Návrh rozhodnutí Rady o prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou
 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 6
 Politická strategie a koordinace zejména generálních ředitelství RTD, AGRI, CLIMA, JRC, EAC, ENER, GROW, CNECT a MOVE.
 1.3.Povaha návrhu/podnětu
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce.
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
 7
 ☑ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
 ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4.Cíle
 1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
 Tato iniciativa umožní oběma stranám zlepšit a zintenzivnit vzájemnou spolupráci v oblastech společného vědeckotechnického zájmu.
 1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl č.
 Toto rozhodnutí by mělo oběma stranám umožnit posílení spolupráce a rozvíjet strategičtější partnerství tím, že zvětší rozsah a záběr stávající spolupráce, budou řešit hlavní sdílené společenské úkoly a budou podporovat reciproční přístup k programům a financování. Rovněž umožní větší regionální spolupráci tam, kde je to na místě.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
 Toto rozhodnutí Brazílii i Evropské unii umožní požívat vzájemné výhody vyplývající z vědeckotechnického pokroku dosaženého prostřednictvím výzkumu v jejich příslušných výzkumných programech a probíhajících činnostech spolupráce. Umožní výměnu konkrétních poznatků a transfer know-how ve prospěch vědecké obce, průmyslu a občanů obou stran.
 1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
 Komise bude pravidelně sledovat veškerá opatření prováděná v rámci dohody, včetně činností spolupráce. Hodnocení se bude týkat mimo jiné těchto bodů:
 a) ukazatele spolupráce – analýza počtu a typu účasti brazilských subjektů v programech financovaných EU (např. počet návrhů, počet podepsaných grantových dohod, hlavní vazby spolupráce, hlavní témata, vytvořené výstupy) a naopak (jsou-li k dispozici data);
 b) ukazatele výkonnosti – míra úspěšnosti brazilských subjektů účastnících se rámcových programů EU ve srovnání s jinými zeměmi mimo EU a s členskými státy / zeměmi přidruženými k rámcovému programu pro výzkum; analýza kvality spolupráce (např. počet nejlépe umístěných univerzit účastnících se programu, počet patentů a publikací pocházejících z projektů spolupráce);
 c) sběr dat o činnostech a vazbách spolupráce nad rámec


text:
příslušných programů financování a posuzování dopadů těchto činností, jako je účast ve vícestranných iniciativách a pracovních skupinách.
 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Toto rozhodnutí umožní oběma stranám pokračovat ve zdokonalování a zintenzivnění jejich spolupráce v oblastech společného vědeckotechnického zájmu.
 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Spolupráce v oblasti výzkumu a inovací mezi Brazílií a EU a jejími členskými státy se během posledních let stabilně zintenzivňuje. Zapojení EU umožňuje činnosti s větším rozsahem a záběrem ve prospěch všech členských států. Díky prodloužení této dohody EU získá snazší přístup k vědeckým poznatkům vytvořeným v Brazílii a bude se moci angažovat ve více činnostech spolupráce, což povede k další výměně znalostí a technologií. Dohoda také evropským společnostem umožní snazší přístup na brazilský trh.
 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Na základě dosavadních zkušeností z vědeckotechnické spolupráce se považuje za vzájemně přínosné pokračovat s Brazílií, jakožto strategickým partnerem Unie v oblasti výzkumu a inovací, ve výzkumné spolupráci.
 1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji
 Má se za to, že prodloužení dohody s Brazílií je plně v souladu s celkovým rámcem mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu a inovací (COM(2012) 497).
 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad
 ☑ Časově omezený návrh/podnět
 –☑
 Návrh/podnět s platností od 8. 8. 2017 do 7. 8. 2022
 –☑
 Finanční dopad od RRRR do RRRR
 ◻ Časově neomezený návrh/podnět
 –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,
 –poté plné fungování.
 1.7.Předpokládaný způsob řízení
 8
 ☑ Přímé řízení Komisí
 –◻ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;
 –◻
 prostřednictvím výkonných agentur
 ◻ Sdílené řízení s členskými státy
 ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
 –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;
 –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);
 –◻ EIB a Evropský investiční fond;
 –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení;
 –◻ veřejnoprávní subjekty;
 –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
 –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;
 –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
 –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 [...]
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte četnost a podmínky.
 Účast Brazílie na rámcovém programu je pravidelně sledována prostřednictvím zasedání smíšeného řídícího výboru zřízeného podle článku VI dohody.
 2.2.Systém řízení a kontroly
 2.2.1.Zjištěná rizika
 Konají se pravidelná zasedání a dvoustranné kontakty, umožňující systematické sdílení informací a kontrolu. V kontrolním systému nebyla zjištěna žádná rizika.
 2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly
 2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb
 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Vyžaduje-li provádění rámcového programu účast externích dodavatelů či poskytnutí finančních příspěvků třetím stranám, provede Komise dle potřeby finanční audity, zejména má-li důvod pochybovat o reálné povaze prováděné činnosti nebo činnosti uvedené


text:
ve zprávách o činnosti.
 Finanční audity Unie budou prováděny buď jejími vlastními zaměstnanci, nebo účetními odborníky schválenými v souladu s právními předpisy strany, u které má audit proběhnout. Účetní odborníky vybere Unie podle vlastního uvážení, přičemž se vyhne rizikům možného střetu zájmů, na který může strana podléhající auditu poukázat. Komise dále zajistí, aby při provádění výzkumných činností byly finanční zájmy Unie chráněny účinnými kontrolami a v případě nesrovnalostí odrazujícími a přiměřenými opatřeními a sankcemi.
 Aby bylo možné tohoto cíle dosáhnout, budou do všech smluv používaných při provádění rámcového programu začleněna ustanovení o kontrolách, opatřeních a sankcích s odkazem na nařízení č. 2988/95, č. 2185/96 a č. 1073/99.
 Ve smlouvách budou muset být uvedeny zejména tyto body:
 – zavedení konkrétních ustanovení na ochranu finančních zájmů EU při provádění kontrol a ověření v souvislosti s vykonávanou činností,
 – provádění administrativních kontrol jako součást opatření proti podvodům v souladu s nařízeními č. 2185/96, č. 1073/1999 a č. 1074/1999,
 – uplatňování administrativních sankcí v souladu s rámcovým nařízením č. 2988/95, včetně principu černé listiny, ve všech případech nesrovnalostí způsobených při provádění smluv záměrně nebo nedbalostí,
 – vymahatelnost případných inkasních příkazů v případě nesrovnalostí a podvodů v souladu s článkem 299 Smlouvy o fungování EU.
 Příslušní zaměstnanci GŘ pro výzkum a inovace budou mimoto jako běžné opatření spolupráci kontrolovat z vědeckého a rozpočtového hlediska. Interní audit bude vykonávat oddělení interního auditu GŘ pro výzkum a inovace a místní kontroly bude provádět Evropský účetní dvůr.
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 ·Stávající rozpočtové položky
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh výdaje
 Příspěvek
 Číslo [název..........................................]
 RP/NRP
 9
 .
 zemí ESVO
 10
 kandidátských zemí
 11
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 1a
 08.01.05
 NRP
 ANO
 ANO
 NE
 NE
 ·Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh výdaje
 Příspěvek
 Číslo [název.............................................]
 RP/NRP
 zemí ESVO
 kandidátských zemí
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 [XX.YY.YY.YY]
 ANO/NE
 ANO/NE
 ANO/NE
 ANO/NE
 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje
 [Tento oddíl se vyplní pomocí
 tabulky rozpočtových údajů správní povahy
 (druhý dokument v příloze tohoto finančního výkazu) a pro účely konzultace mezi útvary se vloží do aplikace CISNET.]
 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 Číslo
 [název..........................................]
 GŘ: <RTD>
 Rok 2017
 12
 Rok 2018
 Rok 2019
 Rok 2020
 Rok 2021
 Rok 2022
 CELKEM
 • Operační prostředky
 Číslo rozpočtové položky
 Závazky
 (1)
 Platby
 (2)
 Číslo rozpočtové položky
 Závazky
 (1a)
 Platby
 (2a)
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
 13
 Číslo rozpočtové položky
 08.01.05
 (3)
 CELKEM prostředky
 pro GŘ
 Závazky
 =1+1a +3
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 Platby
 =2+2a
 +3
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 • Operační prostředky CELKEM
 Závazky
 (4)
 Platby
 (5)
 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM
 (6)
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061


text:
0,061
 0,037
 0,305
 CELKEM prostředky
 za OKRUH <....>
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 =4+6
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 Platby
 =5+6
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
 • Operační prostředky CELKEM
 Závazky
 (4)
 Platby
 (5)
 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM
 (6)
 CELKEM prostředky
 z OKRUHU 1 až 4
 víceletého finančního rámce
 (referenční částka)
 Závazky
 =4+6
 Platby
 =5+6
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 5
 „Správní výdaje“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok 2017
 14
 Rok 2018
 Rok 2019
 Rok 2020
 Rok 2021
 Rok
 2022
 CELKEM
 GŘ: <.......>
 • Lidské zdroje
 • Ostatní správní výdaje
 0,003
 0,008
 0,008
 0,008
 0,008
 0,005
 0,04
 GŘ <....> CELKEM <.......>
 Prostředky
 0,003
 0,008
 0,008
 0,008
 0,008
 0,005
 0,04
 CELKEM prostředky
 z OKRUHU 5
 víceletého finančního rámce
 (Závazky celkem = platby celkem)
 0,003
 0,008
 0,008
 0,008
 0,008
 0,005
 0,04
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok 2017
 15
 Rok 2018
 Rok 2019
 Rok 2020
 Rok
 2021
 Rok
 2022
 CELKEM
 CELKEM prostředky
 z OKRUHU 1 až 5
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 0,027
 0,069
 0,069
 0,069
 0,069
 0,042
 0,345
 Platby
 0,027
 0,069
 0,069
 0,069
 0,069
 0,042
 0,345
 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky
 –☑
 Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy
 ⇩
 Rok N
 Rok N+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh
 16
 Průměrné náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Celkový počet
 Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1
 17
 ...
 – Výstup
 – Výstup
 – Výstup
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 ...
 – Výstup
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2
 NÁKLADY CELKEM
 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1.Shrnutí
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
 –☑
 Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok 2017
 18
 Rok 2018
 Rok 2019
 Rok 2020
 Rok 2021
 Rok 2022
 CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 Ostatní správní výdaje
 0,003
 0,008
 0,008
 0,008
 0,008
 0,005
 0,04
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 0,003
 0,008
 0,008
 0,008
 0,008
 0,005
 0,04
 mimo OKRUH 5
 19
 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 Ostatní výdaje správní povahy
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 CELKEM
 0,027
 0,069
 0,069
 0,069
 0,069
 0,042
 0,345
 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
 –☑
 Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v


text:
přepočtu na plné pracovní úvazky
 Rok 2017
 Rok 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Rok 2021
 Rok 2022
 •Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)
 XX 01 01 02 (při delegacích)
 08 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)
 0,2
 0,5
 0,5
 0,5
 0,5
 0,3
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu)
 •Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)
 20
 XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce)
 XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)
 XX 01 04 rr
 21
 – v ústředí
 – při delegacích
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu)
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte)
 CELKEM
 0,2
 0,5
 0,5
 0,5
 0,5
 0,3
 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci
 Příprava a řízení zasedání smíšeného výboru podle článku VI dohody a práce v souvislosti s fungováním a prováděním dohody.
 Výpočty jsou provedeny proporcionálně s ohledem na dobu trvání dohody.
 Externí zaměstnanci
 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 –☑
 Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
 –◻
 Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
 3.2.5.Příspěvky třetích stran
 –☑ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
 –Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:
 Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok N
 Rok N+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt
 Spolufinancované prostředky CELKEM
 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
 –☑
 Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –◻
 Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –◻
 na vlastní zdroje
 –◻
 na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka:
 Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce
 Dopad návrhu/podnětu
 22
 Rok N
 Rok N+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek .............
 U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.
 Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 (1)
 Úř. věst. L 295, 11.11.2005, s. 38.
 (2)
 Rozhodnutí Rady 2012/646/EU ze dne 10. října 2012 o prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou (Úř. věst. L 287, 18.10.2012, s. 4).
 (3)
 Zaměření mezinárodní spolupráce EU v oblasti výzkumu a inovací a její posílení:
 Strategický přístup, COM(2012) 497.
 (4)
 Rozhodnutí Rady 2005/781/ES ze dne 6. června 2005 o uzavření Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou (Úř. věst. L 295, 11.11.2005,


text:
s. 37).
 (5)
 Rozhodnutí Rady 2012/646/EU ze dne 10. října 2012 o prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou (Úř. věst. L 287, 18.10.2012, s. 4).
 (6)
 ABM: řízení podle činností (activity-based management); ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).
 (7)
 Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
 (8)
 Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 (9)
 RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 (10)
 ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 (11)
 Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.
 (12)
 Návrh/podnět se začíná provádět v roce 2017.
 (13)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (14)
 Návrh/podnět se začíná provádět v roce 2017.
 (15)
 Návrh/podnět se začíná provádět v roce 2017.
 (16)
 Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 (17)
 Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 (18)
 Návrh/podnět se začíná provádět v roce 2017.
 (19)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (20)
 SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
 (21)
 Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
 (22)
 Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52005PC0154
 Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik /* KOM/2005/0154 konecném znení - SYN 2005/0064 */
 V Bruselu dne 20.4.2005KOM(2005) 154 v konečném znění2005/0064 (SYN)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Na svém zasedání v Amsterodamu dne 17. června 1997 se Evropská rada dohodla v souladu se zásadami a postupy Smlouvy o ES na Paktu o stabilitě a růstu. Evropská rada však v červnu 2004 poznamenala, že je třeba posílit průhlednost a identifikaci států s rozpočtovým rámcem EU a lépe provádět jeho pravidla a ustanovení. Dne 3. září 2004 Komise zveřejnila sdělení o „posílení správy hospodářských záležitostí a vyjasnění provádění Paktu o stabilitě a růstu“, ve kterém poskytuje vodítko pro strukturu Paktu o stabilitě a růstu do budoucna a navrhuje, aby byla posílena jeho ekonomická logika, důvěryhodnost a provádění v praxi.V návaznosti na sdělení Komise Rada a Komise zahájily rozhovory s cílem dospět k dohodě o reformě Paktu o stabilitě a růstu. Dne 20. března 2005 Rada přijala zprávu nazvanou „Jak zlepšit provádění Paktu o stabilitě a růstu“. V této zprávě se Rada zabývá možnostmi, jak zlepšit řízení a identifikaci států s rozpočtovým rámcem, jak posílit ekonomickou logiku a účinnost paktu v jeho preventivní i nápravné části, , jak zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, jak podpořit růst a jak se vyhnout nadměrnému zatěžování budoucích generací.Tuto zprávu ve dnech 22. a 23. března schválila Evropská rada a uvedla, že zaktualizuje a doplní Pakt o stabilitě a růstu, jehož součástí jsou nařízení (ES) č. 1466/97 a nařízení (ES) č. 1467/97 a usnesení Evropské rady o Paktu o stabilitě a růstu ze dne 7. července 1997,.V závěrech předsednictví Evropská rada ve dnech 22. a 23. března 2005 vyzvala Komisi, aby na základě Radou vypracované zprávy předložila návrhy na změnu nařízení Rady s co možná nejmenšími změnami stávajících nařízení.2. Vedle změn odrážejících výše uvedenou dohodu se do nařízení (ES) č. 1466/97 vnášejí některé změny převážně technické povahy s cílem zajistit soulad se zprávou Rady. Zejména se ukázalo, že Radou stanovené lhůty pro posuzování stabilizačních a konvergenčních programů jsou příliš krátké. Navrhuje se tedy jejich prodloužení.2005/0064 (SYN)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politikRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 99 odst. 5 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],v souladu s postupem stanoveným v článku 252 Smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) Pakt o stabilitě a růstu tvořila zpočátku nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[2], nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku[3] a usnesení ze dne 17. června 1997 o Paktu o


text: stabilitě a růstu[4]. Pakt o stabilitě a růstu prokázal svou užitečnost při podchycování deficitních rozpočtů a přispívá tak k vysoké úrovni makroekonomické stability s nízkou inflací a nízkými úrokovými sazbami, jež jsou nezbytné pro udržitelný růst a vytváření pracovních míst.(2) Dne 20. března 2005 Rada přijala zprávu „Jak zlepšit provádění Paktu o stabilitě a růstu“, jejímž cílem je zlepšit řízení a identifikaci států s rozpočtovým rámcem, , posílit ekonomickou logiku a účinnost paktu v jeho preventivní i nápravné části, zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, podpořit růst a vyhnout se nadměrnému zatěžování budoucích generací. Evropská rada ve svých závěrech dne 23. března 2005[5] zprávu schválila a uvedla, že Pakt o stabilitě a růstu zaktualizuje a doplní.(3) Pakt o stabilitě a růstu je třeba posílit a vyjasnit jeho provádění tak, aby se zlepšila koordinace a kontrola hospodářských politik. Při tom je třeba patřičně zohlednit měnící se okolnosti, zejména větší hospodářskou různorodost ve Společenství o 25 členských státech a předpokládané demografické změny.(4) Pro úplnou implementaci dohodnutého zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu je třeba novelizovat nařízení (ES) č. 1466/97.(5) Pokud budou členské státy dodržovat střednědobý rozpočtový cíl, snadněji se vyrovnají s běžnými cyklickými výkyvy, přičemž udrží schodek veřejných financí pod referenční hodnotou 3 % HDP, a rychleji dosáhnou udržitelnosti veřejných financí. Vezme-li se tato skutečnost v úvahu, bude možné s rozpočtem nakládat volněji, zejména pokud jde o veřejné investice.(6) Střednědobé rozpočtové cíle by měly být pro jednotlivé členské státy odlišeny podle jejich různé hospodářské situace, různých stavů rozpočtů a výhledu do budoucna. Rada by měla na základě doporučení Komise stanovit a pravidelně přezkoumávat střednědobé rozpočtové cíle každé země.(7) Členské státy, které ještě nedosáhly střednědobého rozpočtového cíle, by měly usilovat o určité minimální každoroční zlepšování svého cyklicky očištěného salda bez jednorázových a dočasných opatření. Toto zlepšení by mělo být větší v období hospodářské konjunktury a může být menší v hospodářsky nepříznivém období .(8) Rada by při zkoumání a sledování stabilizačních a konvergenčních programů, a zejména jejich střednědobých rozpočtových cílů či cest k postupnému dosažení těchto cílů, měla brát v úvahu prováděné strukturální reformy velkého rozsahu, které přinášejí přímé dlouhodobé úspory nákladů, a to i zvyšováním potenciálního růstu, a které mají tedy skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Stabilizační a konvergenční programy by měly za tímto účelem poskytovat popis strukturálních reforem velkého rozsahu a komplexní a podrobné vyhodnocení jejich průběžných kvantitativních dopadů na stav rozpočtu.(9) Radou stanovené lhůty pro posuzování stabilizačních a konvergenčních programů jsou příliš krátké a měly by být prodlouženy.(10) Nařízení (ES) č. 1466/97 by proto mělo být novelizováno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 se mění takto:1) Vkládá se nový článek 2a, který zní:„Článek 2aStřednědobé cíle téměř vyrovnaného nebo přebytkového rozpočtu se pro každý členský stát stanoví postupem podle čl. 99 odst. 2 Smlouvy. Střednědobé rozpočtové cíle se pravidelně přezkoumávají a popřípadě mění. Střednědobé rozpočtové cíle se pro každou zemi stanoví tak, aby se členské státy mohly vyrovnat s běžnými cyklickými výkyvy, při udržení schodku veřejných financí pod referenční hodnotou 3 % HDP, a mohly


text: rychleji dosáhnout udržitelnosti veřejných financí a vezme-li se tato skutečnost v úvahu, mohly s rozpočtem nakládat volněji, zejména pokud jde o veřejné investice.2) V článku 3 se odstavec 2 mění takto:a) písmeno a) se nahrazuje tímto:„a) cestu k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle celkového přebytku/schodku veřejných financí a očekávanou tendenci míry celkového veřejného dluhu;“b) písmeno c) se nahrazuje tímto:„c) popis přijímaných nebo navrhovaných rozpočtových opatření a jiných opatření hospodářské politiky k dosažení cílů programu a pro hlavní rozpočtová opatření a strukturální reformy velkého rozsahu komplexní a podrobné posouzení jejich kvalitativního účinku na krátkodobý, střednědobý a dlouhodobý stav rozpočtu.“3) Článek 5 se mění takto:a) V odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:„1. Na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy Rada v rámci mnohostranného dohledu podle článku 99 přezkoumá, zda cesta k postupnému dosažení tohoto programu je dostatečně ambiciózní, zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je stabilizační program založen, reálné a zda jsou přijímaná anebo navrhovaná opatření dostatečná pro zamýšlenou cestu k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Rada při posuzování cesty k dosažení střednědobého rozpočtového cíle vezme v úvahu, zda dotyčný členský stát usiluje o minimální každoroční zlepšování svého cyklicky očištěného salda a vyhýbá se jednorázovým a dočasným opatřením a zda jeho úsilí o zlepšení je vyšší v období hospodářské konjunktury. Rada vezme rovněž v úvahu prováděné strukturální reformy velkého rozsahu, které přinášejí přímé dlouhodobé úspory nákladů, a to i zvyšováním potenciálního růstu, a které mají tedy skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí;“b) V odstavci 2 se slova „dvou měsíců“ nahrazují slovy „tří měsíců“4) V článku 7 se odstavec 2 mění takto:a) písmeno a) se nahrazuje tímto:„a) cestu k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle přebytku/schodku veřejných financí a očekávaný vývoj odílu veřejného dluhu na hrubém domácím produktu; střednědobé cíle měnové politiky; vztah těchto cílů ke stabilitě cen a směnných kurzů;“b) písmeno c) se nahrazuje tímto:„c) popis přijímaných anebo navrhovaných rozpočtových opatření a jiných opatření hospodářské politiky k dosažení cílů programu a pro hlavní rozpočtová opatření a strukturální reformy velkého rozsahu komplexní a podrobné posouzení jejich kvantitativního účinku na stav rozpočtu z krátkodobého, střednědobého a dlouhodobého hlediska.“5) Článek 9 se mění takto:a) V odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:„1. Na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy Rada v rámci mnohostranného dohledu podle článku 99 přezkoumá, zda cesta k postupnému dosažení tohoto programu je dostatečně ambiciózní, zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je stabilizační program založen, reálné a zda jsou přijímaná anebo navrhovaná opatření dostatečná pro zamýšlenou cestu k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Rada při posuzování cesty k dosažení střednědobého rozpočtového cíle vezme v úvahu, zda dotyčný členský stát usiluje o určité minimální každoroční zlepšování svého cyklicky očištěného salda a vyhýbá se jednorázovým a dočasným opatřením a zda jeho úsilí o zlepšení je vyšší v období hospodářské konjunktury. Rada vezme rovněž v úvahu prováděné strukturální reformy velkého rozsahu, které přinášejí přímé dlouhodobé úspory nákladů, a to i zvyšováním potenciálního růstu, a které mají tedy skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí;“b) V odstavci 2 se


text:
slova „dvou měsíců“ nahrazují slovy „tří měsíců“.(6) Odkazy na článek 99 nahrazují v celém nařízení odkazy na článek 103.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...]Za Radupředseda/předsedkyně
 [1] Úř. věst. C [...].
 [2] Úř. věst. L 209, 2.8. 1997, s. 1.
 [3] Úř. věst. L 209, 2.8. 1997, s. 6.
 [4] Úř. věst. C 236, 2.8.1997, s. 1.
 [5] Viz příloha 2 závěrů ze zasedání Evropské rady ve dnech 22. – 23. března 2005.


text:
 |
 52014PC0005
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zootechnických a genealogických podmínkách pro obchod s plemennými zvířaty a jejich zárodečnými produkty v Unii a jejich dovoz do Unie /* COM/2014/05 final - 2014/0032 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Cílem zootechnických právních předpisů
 Unie je podpora volného obchodu s plemennými zvířaty a jejich
 genetickým materiálem se zřetelem k udržitelnosti šlechtitelských
 programů a zachování genetických zdrojů.
 Zootechnické právní předpisy Unie
 v současnosti sestávají ze čtyř (vertikálních)
 základních aktů vztahujících se k jednotlivým druhům, ve kterých
 jsou stanoveny základní zásady týkající se plemenných zvířat z řad
 skotu, prasat, ovcí, koz a koňovitých. Tyto směrnice Rady
 vytváří právní základ pro to, aby Komise mohla přijímat podrobná
 opatření v oblasti:
 –
 schvalování nebo uznávání plemenářských
 organizací, plemenářských spolků a soukromých podniků a jejich
 zařazování na seznam,
 –
 registrace a klasifikace zvířat v plemenných
 knihách a, v případě hybridů plemenných prasat, evidování v
 registrech,
 –
 testování užitkovosti a genetického hodnocení a
 –
 obsahu a formy zootechnických osvědčení
 pro plemenná zvířata a jejich sperma, vajíčka a embrya.
 Technické požadavky na
 přijímání plemenných zvířat do plemenitby, které mají identickou
 povahu, jsou však v současnosti regulovány třemi směrnicemi Rady
 a jedním rozhodnutím Komise.
 Kromě toho nebyla přijata žádná
 prováděcí opatření ke směrnici Rady 91/174/EHS, kterými by byly
 stanoveny zásady obchodu s čistokrevnými plemennými zvířaty jiných
 druhů zvířat.
 Horizontální směrnice doplněná o
 prováděcí opatření stanoví pravidla pro dovoz plemenných zvířat
 a jejich zárodečných produktů ze třetích zemí.
 Specifické rozhodnutí Rady navíc stanoví pravidla
 pro jmenování referenčního centra pro chov skotu.
 Tento návrh se skládá z dvanácti kapitol a
 pěti technických příloh.
 Kapitoly I–VIII návrhu kombinují ustanovení
 směrnic Rady 2009/157/ES (skot), 88/661/EHS (čistokrevná plemenná prasata
 a hybridy plemenných prasat), 89/361/EHS (ovce a kozy), 90/427/EHS
 (koňovití, 91/174/EHS (ostatní zvířata) a 94/28/ES (dovoz), jak je
 uvedeno ve srovnávací tabulce.
 Kapitola III obsahuje konkrétně ustanovení
 popisující vztah mezi chovateli a plemenářskými spolky a řešení
 sporů s přihlédnutím k postupům, jež v současnosti stanoví
 rozhodnutí Komise 92/354/EHS.
 Kapitola IV zahrnuje konkrétně ustanovení o
 přijímání plemenných zvířat pro účely plemenitby a umělého
 oplodnění, jež v současnosti stanoví směrnice Rady 87/328/EHS
 (skot), 90/118/EHS (čistokrevná prasata) a 90/119/EHS (hybridy plemenných
 prasat), jak je uvedeno ve srovnávací tabulce, a rovněž rozhodnutí Komise
 90/257/EHS (ovce a kozy).
 Kapitola V o testování užitkovosti zahrnuje
 konkrétně ustanovení rozhodnutí Rady 96/463/ES, kterým se určuje
 referenční institut pro testovací metody pro čistokrevný plemenný
 skot.
 Kapitoly IX a X tohoto návrhu tvoří právní
 základ pro provádění úředních kontrol v zootechnické oblasti a
 spolupráci mezi příslušnými orgány, s přihlédnutím k obecným
 zásadám pro takové kontroly. Tato ustanovení byla zahrnuta s ohledem na nový
 právní rámec pro zdraví zvířat a návrh nařízení o úředních
 kontrolách a jiných úředních činnostech. V důsledku uvedených
 právních iniciativ se právní předpisy o kontrolách zvířat a jejich
 zárodečných produktů v obchodu uvnitř Unie (směrnice Rady
 90/425/EHS), o dovozu ze třetích zemí (směrnice Rady 91/496/EHS) a o
 spolupráci mezi příslušnými orgány (směrnice Rady 89/608/EHS) již
 nepoužijí na zootechnické aspekty. Navrhovaný text do značné míry vychází
 z návrhu nového nařízení


text:
o úředních kontrolách a jiných úředních
 činnostech, zejména z hlavy II o úředních kontrolách, hlavy IV o
 správní pomoci, hlavy VI o kontrolách Komise a hlavy VII o donucovacích
 opatřeních uvedeného návrhu.
 Kapitola XI odráží vstup v platnost
 Lisabonské smlouvy, která vyžaduje sladit zmocňovací ustanovení obsažená
 v základních zootechnických právních aktech Unie
 s článkem 290 a článkem 291 Smlouvy
 o fungování Evropské unie (SFEU). Za tímto účelem je pro každé
 opatření, které má být přijato v souvislosti s pravomocemi
 stanovenými základním aktem, nezbytné určit potřebné přenesené
 pravomoci v souladu s článkem 290 SFEU nebo prováděcí
 pravomoci v souladu s článkem 291 SFEU.
 Kapitola XII obsahuje závěrečná
 ustanovení o zrušení a o datech vstupu v platnost a použitelnosti.
 Příloha I (podrobná kritéria pro uznávání
 plemenářských spolků a schvalování šlechtitelských programů)
 zahrnuje ustanovení, která jsou v současnosti stanovena v přílohách
 rozhodnutí Komise 84/247/EHS (skot), 89/501/EHS (čistokrevná plemenná
 prasata), 89/504/EHS (hybridy plemenných prasat), 90/257/EHS (ovce a kozy) a
 92/353/EHS (koňovití).
 Příloha II (podrobná kritéria pro zápis
 plemenných zvířat do plemenných knih) zahrnuje ustanovení, která jsou v
 současnosti stanovena v rozhodnutích Komise 84/419/EHS (skot), 89/502/EHS
 (čistokrevná plemenná prasata), 89/505/EHS (hybridy plemenných prasat),
 90/255/EHS (ovce a kozy) a 96/78/ES (koňovití).
 Příloha III (podrobná kritéria pro testování
 užitkovosti a genetické hodnocení) zahrnuje ustanovení, která jsou v
 současnosti stanovena v rozhodnutích Komise 2006/427/ES (skot), 89/507/EHS
 (čistokrevná plemenná prasata a hybridy plemenných prasat) a 90/256/EHS
 (ovce a kozy).
 Příloha IV (funkce a povinnosti
 referenčních center EU) je odrazem přílohy II rozhodnutí Rady
 96/463/ES.
 Příloha V (zootechnická osvědčení)
 zahrnuje požadavky na základní informace, které jsou v současnosti
 stanoveny v přílohách rozhodnutí Komise 2005/379/ES (skot), 89/503/EHS
 (čistokrevná plemenná prasata), 89/506/EHS (hybridy plemenných prasat),
 90/258/EHS (ovce a kozy), 96/79/ES (koňovití), 96/509/ES (dovoz spermatu
 čistokrevných plemenných zvířat z řad skotu, prasat, ovcí a koz)
 a 96/510/ES (dovoz plemenných zvířat, jejich spermatu, vajíček a
 embryí).
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Ukázalo se, že základní zásady a hlavní pravidla
 zootechnických právních předpisů Unie jsou přiměřené a
 dostatečně přizpůsobené technickému vývoji v oblasti chovu
 zvířat, a proto byly v návrhu ponechány. Jelikož jsou však stávající
 zootechnické právní předpisy Unie uspořádány vertikálně podle
 druhů zvířat, byla téměř totožná ustanovení zjednodušena,
 byla přepracována do preciznějšího a soudržnějšího znění ve
 formě nařízení s cílem vyhnout se překážkám bránícím obchodu,
 které vznikají při provedení do právního řádu členských
 států.
 Během posledních 20 let se Komise
 pravidelně setkávala s členskými státy na zasedáních Stálého
 zootechnického výboru, kde se projednávaly zootechnické otázky, a tímto
 způsobem byl tento právní předpis vypracován společně.
 Přeshraniční činnosti schválených plemenářských spolků
 jsou však stále kontroverzní záležitostí, protože některé členské státy
 poukázaly na rozdíly v provádění základních směrnic v jednotlivých
 státech. Tato situace se nezměnila až do posledního zasedání zootechnické
 pracovní skupiny v únoru 2012, kde byly předloženy a projednávány hlavní
 součásti, struktura a nové prvky návrhu.
 Kromě toho řeší Komise řadu
 problémů, které nadnesli chovatelé, plemenářské spolky a
 příslušné orgány a které souvisejí s rozdílným výkladem stávajících
 ustanovení ze strany příslušných orgánů v členských státech.
 Komise si je tedy dobře vědoma potřeb


text:
odvětví šlechtitelství
 a dohlížejících příslušných orgánů.
 Navrhovaná ustanovení o úředních kontrolách v
 zootechnické oblasti jsou (s nezbytnými úpravami) plně sladěna s ustanoveními,
 která navrhla Komise po intenzivní konzultaci se zúčastněnými
 stranami pro účely nařízení o úředních kontrolách a
 činnostech ve veterinární oblasti.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Navrhované nařízení vymezuje v jednotném
 právním rámci zásady pro uznávání plemenářských organizací, chovatelských
 sdružení a soukromých podniků a vytváření jejich
 seznamů, pro schvalování jejich šlechtitelských programů, zápis
 zvířat do plemenných knih a jejich klasifikaci podle jejich
 vlastností, evidování hybridů plemenných prasat v registrech,
 testování výkonnosti a genetické hodnocení a obsah zootechnických
 osvědčení pro plemenná zvířata a jejich sperma, vajíčka
 a embrya.
 Dále stanoví pravidla pro dovoz plemenných
 zvířat, jejich spermatu, vajíček a embryí ze třetích zemí
 a pro určování referenčních center pro šlechtění
 zvířat.
 V tomto nařízení jsou stanovena
 ustanovení o provádění úředních kontrol a zootechnických
 kontrol a o řešení sporů, které vznikají, když zootechnické
 kontroly odhalí případy nedodržování zootechnických požadavků.
 Pravidla obsažená v tomto návrhu však
 odrážejí pravidla stanovená v návrhu nového nařízení o úředních
 kontrolách, který předložila Komise a který se v současnosti
 projednává v Evropském parlamentu a Radě. S cílem zabránit
 nekonzistentnosti mezi těmito dvěma texty a zajistit harmonizovaný
 přístup v oblasti kontrol bude Komise pozorně sledovat vývoj
 diskusí o těchto dvou textech a včas předloží nezbytný návrh,
 aby zajistila, že ustanovení o úředních kontrolách v oblasti
 zootechniky budou zahrnuta do budoucího nařízení o úředních
 kontrolách.
 Navrhované nařízení vytváří právní
 základ pro přijímání opatření v přenesené pravomoci
 a prováděcích opatření v souladu
 s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 4. ROZPOČTOVÉ
 DŮSLEDKY
 Žádné.
 5. NEPOVINNÉ PRVKY
 Žádné.
 2014/0032 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY
 o zootechnických a genealogických
 podmínkách pro obchod s plemennými zvířaty a jejich
 zárodečnými produkty v Unii a jejich dovoz do Unie
 (Text s významem pro EHP)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA
 EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování
 Evropské unie, a zejména na článek 42 a čl. 43
 odst. 2 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise[1],
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[2],
 po obdržení stanoviska Výboru regionů[3],
 v souladu s řádným
 legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Chov domácích zvířat –
 skotu, prasat, ovcí, koz a koňovitých a v menší míře
 chov zvířat jiných druhů – zaujímá důležité místo
 v zemědělství Unie a je pro něj zdrojem příjmů.
 Chovu zvířat uvedených druhů nejlépe prospěje využití čistokrevných
 plemenných zvířat nebo hybridů plemenných prasat se zaznamenanou
 vysokou genetickou hodnotou.
 (2) Členské státy proto
 v rámci své zemědělské politiky, a někdy
 i prostřednictvím veřejných investic, soustavně usilují
 o rozvoj chovu zvířat s konkrétními genetickými vlastnostmi,
 která splňují stanovené normy užitkovosti. Rozdíly v těchto
 normách mohou vytvářet technické překážky bránící obchodu
 s plemennými zvířaty a jejich zárodečnými produkty a jejich
 dovozu do Unie.
 (3) Směrnice Rady 88/661/EHS
 ze dne 19. prosince 1988 o zootechnických normách pro plemenná
 prasata[4],
 směrnice Rady 89/361/EHS ze dne 30. května 1989
 o čistokrevných plemenných ovcích a kozách[5], směrnice Rady


text:
90/427/EHS ze dne 26. června 1990 o zootechnických
 a genealogických podmínkách pro obchod s koňovitými uvnitř
 Společenství[6],
 směrnice Rady 91/174/EHS ze dne 25. března 1991
 o zootechnických a genetických podmínkách uvádění
 čistokrevných zvířat na trh a o změně
 směrnic 77/504/EHS a 90/425/EHS[7],
 směrnice Rady 94/28/ES ze dne 23. června 1994, kterou se
 stanoví zásady zootechnických a genealogických podmínek pro dovoz
 zvířat, spermatu, vajíček a embryí ze třetích zemí
 a kterou se mění směrnice 77/504/EHS o čistokrevném
 plemenném skotu[8],
 a směrnice Rady 2009/157/ES ze dne 30. listopadu 2009
 o čistokrevném plemenném skotu[9]
 stanoví právní rámec pro právní předpisy Unie o chovu
 čistokrevného skotu, prasat, ovcí, koz a koňovitých
 a hybridů plemenných prasat. Cílem těchto směrnic je rozvoj
 chovu dobytka v Unii, ale zároveň i regulace obchodu s plemennými
 zvířaty a jejich zárodečnými produkty v Unii a jejich dovozu do
 Unie tak, aby byla zachována konkurenceschopnost odvětví plemenných
 zvířat a jejich zárodečných produktů v Unii.
 (4) Cílem přijetí
 směrnice Rady 87/328/EHS ze dne 18. června 1987 o přijetí
 čistokrevného plemenného skotu do plemenitby[10], směrnice Rady
 90/118/EHS ze dne 5. března 1990 o přijetí
 čistokrevných plemenných prasat do plemenitby[11] a směrnice
 Rady 90/119/EHS ze dne 5. března 1990 o přijetí
 hybridů plemenných prasat do plemenitby[12]
 bylo zabránit tomu, aby vnitrostátní pravidla o přijetí plemenného skotu
 a plemenných prasat do plemenitby a o produkci a používání
 jejich spermatu, oocytů a embryí nezakazovaly, neomezovaly ani nebyly
 překážkou pro obchod uvnitř Unie, ať již se jedná
 o přirozenou plemenitbu, umělé oplodnění či odběr
 spermatu, oocytů nebo embryí.
 (5) Na základě směrnic
 uvedených ve 3. bodě odůvodnění přijala Komise po
 konzultaci s členskými státy v rámci Stálého zootechnického
 výboru zřízeného podle rozhodnutí Rady 77/505/EHS
 ze dne 25. července 1977, kterým se zřizuje Stálý
 zootechnický výbor[13],
 řadu rozhodnutí, jež stanoví kritéria pro schvalování nebo uznávání
 plemenářských organizací a chovatelských sdružení (dále jen
 „plemenářské spolky“), zápis plemenných zvířat do plemenných knih,
 přijetí čistokrevných zvířat z řad ovcí a koz do plemenitby
 a k umělému oplodnění, testování užitkovosti
 a genetické hodnocení plemenných zvířat z řad skotu, prasat,
 ovcí a koz a zavedení potvrzení o původu zvířete pro obchod
 s plemennými zvířaty a jejich zárodečnými produkty, podle
 jednotlivých druhů zvířat.
 (6) Komise rovněž zavedla
 seznam plemenářských subjektů ze třetích zemí a vzor
 potvrzení o původu zvířete pro dovoz plemenných zvířat
 a jejich spermatu, oocytů a embryí do Unie.
 (7) Právní předpisy Unie
 v oblasti chovu zvířat rovněž přispěly
 k zachování živočišných genetických zdrojů, k ochraně
 genetické biologické rozmanitosti a k výrobě typických kvalitních
 regionálních produktů, které jsou založeny na specifických
 dědičných vlastnostech místních plemen domácích zvířat.
 (8) Směrnice 88/661/EHS,
 89/361/EHS, 90/427/EHS, 91/174/EHS, 94/28/ES a 2009/157/ES jsou si co do
 struktury a obsahu do značné míry podobné. Některé
 z těchto směrnic postupem času doznaly změn.
 V zájmu jednoduchosti a jednotnosti právních předpisů Unie je
 vhodné pravidla Unie, jež jsou v nich stanovena, zjednodušit.
 (9) V posledních dvaceti
 letech musela Komise reagovat na značný počet stížností
 chovatelů a plemenářských organizací, jež se týkaly provádění
 právních předpisů Unie o chovu zvířat ve vnitrostátním právu


text:
a jejich výkladu v jednotlivých členských státech. S cílem
 zajistit jednotné uplatňování pravidel Unie týkajících se plemenných
 zvířat a vyhnout se překážkám bránícím obchodu s plemennými
 zvířaty a jejich zárodečnými produkty, jež vyplývají
 z rozdílů v provádění těchto směrnic ve
 vnitrostátním právu, měly by právní předpisy Unie, jež stanoví
 zootechnické a genealogické podmínky pro obchod s plemennými zvířaty
 a jejich zárodečnými produkty a jejich dovoz do Unie, stanoveny
 formou nařízení.
 (10) Zkušenosti dále ukazují, že je
 třeba zpřesnit znění a sjednotit terminologii, která je
 v uvedených směrnicích použita, což usnadní uplatňování
 těchto pravidel. V zájmu jasnosti a jednotnosti právních
 předpisů Unie je také vhodné stanovit více definic.
 (11) Termín „plemeno“ by však
 měl zůstat blíže neurčeným právním konceptem, jenž
 plemenářským spolkům umožňuje popsat skupinu zvířat
 vyznačující se dostatečnou genetickou jednotností, která je podle
 jejich názoru odlišuje od jiných zvířat téhož druhu, a zapsat je spolu
 s uvedením jejich známých předků do plemenných knih, aby bylo
 možno reprodukovat jejich zděděné znaky prostřednictvím
 rozmnožování, výměny a selekce v rámci stanoveného šlechtitelského
 programu.
 (12) Toto nařízení by
 mělo stanovit pravidla pro obchod s plemennými zvířaty
 a jejich zárodečnými produkty a jejich dovoz do Unie
 s cílem podpořit životaschopné šlechtitelské programy
 zaměřené na zkvalitnění plemen a zachovat genetickou
 biologickou rozmanitost domácích zvířat.
 (13) Cílem pravidel týkajících se
 čistokrevných plemenných zvířat, jež stanoví toto nařízení, by
 proto mělo být zajistit přístup k obchodu založenému na
 schválených zásadách pro uznávání plemenářských spolků, které se zabývají
 chovem plemenných zvířat, a schvalování jejich příslušných
 šlechtitelských programů. Toto nařízení by také mělo stanovit
 kritéria pro zápis čistokrevných plemenných zvířat do různých
 tříd v hlavním oddíle plemenných knih a pravidla pro testování
 užitkovosti, pro genetické hodnocení a kritéria pro přijetí
 plemenných zvířat do plemenitby a rovněž obsah zootechnických
 osvědčení.
 (14) Podobně i cílem pravidel
 týkajících se hybridů plemenných prasat, jež stanoví toto nařízení,
 by mělo být zajistit přístup k obchodu založenému na schválených
 zásadách pro uznávání chovů, které se zabývají křížením různých
 hybridů plemenných prasat, a schvalování jejich příslušných
 šlechtitelských programů. Toto nařízení by také mělo stanovit
 kritéria pro zápis hybridů plemenných prasat do hlavního oddílu
 registrů plemen, pravidla pro testování užitkovosti a pro genetické
 hodnocení a kritéria pro přijetí hybridů plemenných prasat do
 plemenitby a rovněž obsah zootechnických osvědčení.
 (15) Jelikož cíle tohoto
 nařízení, tj. zajistit harmonizovaný přístup k obchodu
 s plemennými zvířaty a jejich zárodečnými produkty a k
 jejich dovozu do Unie a potřebné úřední kontroly šlechtitelských
 programů prováděných plemenářskými spolky a chovy,
 nemůže být členskými státy uspokojivě dosaženo na vnitrostátní
 úrovni, a může jej tedy být vzhledem k jeho účinku,
 složitosti a přeshraniční a mezinárodní povaze lépe dosaženo na
 úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se
 zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Smlouvy o Evropské
 unii. Jelikož se oblast působnosti tohoto nařízení omezuje na to, co
 je nezbytné k dosažení těchto cílů, odpovídá také zásadě
 proporcionality uvedené v čl. 5 odst. 4 uvedené smlouvy.
 (16) Kvalita služeb poskytovaných
 plemenářskými spolky a chovy a způsob, jakým zvířata
 hodnotí a klasifikují, má dopad na hodnotu plemenných zvířat


text:
na trhu.
 Proto by měla být stanovena pravidla pro uznávání plemenářských
 spolků a chovů, která budou založena na harmonizovaných
 kritériích Unie, a pro dohled nad nimi ze strany příslušných
 orgánů členských států, aby se zajistilo, že jimi zavedená
 pravidla nebudou vytvářet rozdíly mezi šlechtitelskými programy
 a šlechtitelskými normami, a nebudou tak vytvářet technické
 překážky, jež brání obchodu uvnitř Unie.
 (17) V tomto nařízení by
 měly být stanoveny obdobné postupy pro vytváření seznamů
 uznaných plemenářských spolků a chovů včetně
 aktualizace, předávání a zveřejňování těchto
 seznamů, jako jsou postupy stanovené ve směrnicích 88/661/EHS,
 89/361/EHS, 90/427/EHS, 91/174/EHS, 94/28/ES a 2009/157/ES.
 (18) Právo plemenářského spolku
 nebo chovu, který splňuje stanovená kritéria, na uznání je základní
 zásadou zootechnických právních předpisů Unie. Ochrana
 hospodářské činnosti stávajícího uznaného plemenářského spolku
 by nadále již neměla opravňovat příslušný orgán k tomu, aby odmítl
 uznat další plemenářský spolek pro totéž plemeno. Totéž platí pro
 schvalování zeměpisného rozšíření šlechtitelského programu, který se
 provádí u téhož plemene nebo u plemenných zvířat, která lze získat z
 chovné populace stávajícího plemenářského spolku. Příslušný orgán by
 však měl mít právní základ pro zamítnutí uznání nebo schválení, pokud
 existuje opodstatněné riziko, že takové uznání nebo schválení by ohrozilo
 udržení vzácného plemene nebo ochranu genetické rozmanitosti.
 (19) Jelikož pro udržení vzácných
 plemen je nezbytné zřizovat a uznat plemenářské spolky
 s omezeným počtem plemenných zvířat v jejich plemenných
 knihách, neměl by počet plemenných zvířat zapsaných
 v plemenných knihách obecně být hlavní podmínkou pro uznání
 plemenářského spolku a schválení jeho šlechtitelského programu, tím
 spíše proto, že uznání se provádí na vnitrostátní úrovni, ale vhodná plemenná
 zvířata mohou být zapsána do plemenných knih v jiných členských
 státech nebo ve třetích zemích.
 (20) Plemenářské spolky
 a chovy uznané v jednom členském státě by měly mít
 možnost uskutečňovat svůj schválený šlechtitelský program
 v jednom nebo více členských státech, aby se zajistilo co nejlepší
 využití plemenných zvířat s vysokou genetickou hodnotou jako
 důležitý produkční faktor v Unii. Za tímto účelem by
 jednoduchý oznamovací postup měl zajistit, že příslušný orgán
 v tomto jiném členském státě bude o zamýšlené činnosti
 informován.
 (21) Aby se zabránilo budoucím
 konfliktům mezi plemenářskými spolky, které chtějí poskytovat
 služby chovatelům, a orgány odmítajícími uznat nové plemenářské
 spolky, jež konkurují stávajícím spolkům, bylo nezbytné oddělit
 formální uznání plemenářského spolku nebo plemenářské organizace od
 schvalování zamýšlených šlechtitelských programů.
 (22) Na základě různých
 stížností, jimiž se Komise musela v posledních letech zabývat, se jeví, že
 toto nařízení by mělo stanovit jasná pravidla upravující vztah mezi
 plemenářským spolkem, který zakládá filiální plemennou knihu
 některého konkrétního plemene čistokrevných plemenných koňovitých,
 a plemenářským spolkem, který tvrdí, že založil plemennou knihu
 původu uvedeného plemene.
 (23) Komise by měla být
 zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci,
 kterými se mění příloha I s cílem přizpůsobit
 kritéria pro uznávání plemenářských spolků a chovů
 a pro schvalování šlechtitelských programů vývoji v odvětví
 šlechtitelství.
 (24) Je nezbytné vyjasnit vztah
 mezi chovateli a plemenářskými spolky a chovy, zejména aby bylo
 zajištěno jejich právo na členství v plemenářských
 organizacích a chovech a jejich právo zapojit se do šlechtitelského
 programu v zeměpisné oblasti, ve


text:
které je prováděn.
 Plemenářské spolky by měly mít pravidla, jež zabrání diskriminaci
 chovatelů na základě jejich původu, a musí poskytovat
 určité minimum služeb.
 (25) Zkušenosti získané zejména
 při používání směrnice 90/427/EHS a v menší míře také
 směrnic 89/361/EHS a 2009/157/ES ukazují, že jsou nezbytná
 přesnější pravidla pro účinné řešení sporů mezi
 chovateli na jedné straně a plemenářskými spolky na straně
 druhé, která budou vycházet z jasně stanoveného jednacího řádu
 a z vymezených práv a povinností členů. Toho se
 nejlépe dosáhne, jestliže budou spory řešeny v rámci právního systému
 členského státu, ve kterém vznikly. Komise by měla být zapojena pouze
 do řešení sporů, které vzniknou mezi subjekty v různých
 členských státech a nelze je účinně vyřešit v právním
 systému členských států, v nichž vznikly.
 (26) Plemenářské spolky, které
 zakládají a vedou plemenné knihy čistokrevného plemenného skotu,
 prasat, ovcí, koz a koňovitých, a chovy, které zakládají
 a vedou registry plemen hybridů plemenných prasat, by měly do
 svých plemenných knih a registrů plemen zapisovat plemenná
 zvířata bez diskriminace z důvodu členského státu původu
 zvířat nebo jejich majitelů, a pokud to šlechtitelský program
 umožňuje, klasifikovat tato zvířata podle jejich vlastností.
 (27) Plemenářským spolkům
 by rovněž mělo být umožněno zakládat doplňkové oddíly
 plemenných knih, aby v rámci svého šlechtitelského programu mohly dále
 šlechtit zvířata, která nesplňují kritéria pro čistokrevná
 plemenná zvířata příslušného plemene.
 (28) Plemenářským
 spolkům, které vedou plemenné knihy určitých čistokrevných
 plemenných koňovitých, by však mělo být i nadále povoleno
 stanovit kritéria pro zápis čistokrevných koňovitých do těchto
 knih vzhledem k tomu, že v případě, že takoví koňovití
 pocházejí z umělého oplodnění, je třeba jejich zápis
 regulovat.
 (29) S výjimkou
 koňovitých se čistokrevná plemenná zvířata zapsaná do plemenných
 knih identifikují v souladu s veterinárními právními předpisy Unie o
 identifikaci. V případě čistokrevných plemenných
 koňovitých provádějí identifikaci koní a oslů také
 plemenářské spolky, které je zapisují nebo evidují pro zápis do svých
 plemenných knih a vydávají identifikační dokumenty (pasy). Poskytují
 tím službu nejen chovatelům, ale i příslušnému orgánu, který
 odpovídá za identifikaci a evidenci hospodářských zvířat. Tento
 systém však vedl k tomu, že pasy vydával velký počet subjektů,
 což, jak se ukázalo, ztěžovalo úřední kontroly dodržování právních
 předpisů Unie v oblasti hygieny potravin a veterinárních
 léčivých přípravků v případech, kdy příslušné
 veterinární orgány neměly okamžitě k dispozici základní
 informace, například pokud neexistovala centrální databáze, nebyly
 dodržovány společné vysoké standardy týkající se kvality
 identifikačních dokumentů a úřední dohled nebyl dostatečný.
 Je proto nezbytné vyžadovat, aby i čistokrevní plemenní koňovití
 byli zapisováni do příslušných plemenných knih podle jejich veterinární
 identifikace, a současně umožnit, aby příslušné veterinární
 orgány mohly za určitých podmínek přenést vydávání úředních
 identifikačních dokumentů pro čistokrevné plemenné koňovité
 na uznané plemenářské spolky.
 (30) Aby bylo zajištěno, že
 podmínky pro zápis čistokrevných plemenných zvířat do plemenných knih
 a pro evidování hybridů plemenných prasat v registru plemen bude
 možno přizpůsobit vývoji v odvětví šlechtitelství,
 měla by být Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené
 pravomoci, kterými se odpovídajícím způsobem mění příloha II.
 (31) Přijetí plemenných
 zvířat pro účely plemenitby, do přirozené plemenitby nebo
 asistované reprodukce by mělo


text:
být regulováno na úrovni Unie, aby se
 předešlo vzniku překážek bránícím obchodu, zejména pokud taková
 plemenná zvířata byla podrobena testování užitkovosti nebo genetickému
 hodnocení podle pravidel stanovených v tomto nařízení, zejména v
 příloze III.
 (32) Pravidla pro testování
 užitkovosti a genetické hodnocení plemenného skotu, prasat, ovcí a koz,
 které se testují na omezený počet znaků, byla stanovena na úrovni
 Unie, avšak jejich harmonizaci až dosud bránily měnící se požadavky na
 různá plemena, využití a selekce čistokrevných plemenných
 koňovitých. Pravidla pro testování užitkovosti a genetické hodnocení jsou
 namísto toho v současnosti pro jednotlivá plemena stanovena
 v plemenné knize původu daného plemene.
 (33) Komise by měla být
 zmocněna k tomu, aby stanovila požadavky týkající se testování
 užitkovosti a genetického hodnocení také pro čistokrevné plemenné
 koňovité a změnila stávající požadavky přílohy III
 tak, aby zohledňovaly technický a vědecký pokrok nebo vývoj
 v právním prostředí ovlivňující testování, jako je nařízení
 Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví
 společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení
 pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o
 společné organizaci trhů)[14],
 nebo tak, aby na žádost členských států do nich byly zahrnuty
 i podmínky pro testování užitkovosti a genetické hodnocení
 čistokrevných plemenných koňovitých.
 (34) Testování užitkovosti
 a genetické hodnocení mohou provádět instituce, jež plemenářský
 spolek nebo chov určí. Tyto určené instituce musí spolupracovat
 s referenčními centry Evropské unie, které určí Komise. Komise
 by tudíž měla být zmocněna k tomu, aby prováděcími akty
 tato referenční centra Evropské unie určila, a měly by jí
 být uděleny potřebné pravomoci přijímat akty
 v přenesené pravomoci, v nichž budou popsány jejich povinnosti
 a funkce, v případě potřeby i provedením
 změn v příloze IV. Tato referenční centra jsou
 způsobilá pro podporu z Unie v souladu s rozhodnutím Rady
 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých
 výdajích ve veterinární oblasti[15].
 V případě čistokrevného plemenného skotu provádí
 v současnosti testování užitkovosti a genetické hodnocení plemenářský
 spolek s pomocí střediska Interbull, referenčního institutu
 Evropské unie stanoveného rozhodnutím Rady 96/463/ES ze dne
 23. července 1996, kterým se určuje referenční
 institut pověřený spoluprací na sjednocování testovacích metod
 a vyhodnocování výsledků čistokrevného plemenného skotu[16].
 (35) Jelikož ustanovení tohoto
 nařízení se týkají pouze chovu skotu, prasat, ovcí, koz
 a koňovitých, je nezbytné zmocnit Komisi k přijímání aktů
 v přenesené pravomoci o uznávání plemenářských spolků,
 schvalování šlechtitelských programů, zápisu plemenných zvířat do
 plemenných knih, testování užitkovosti a genetickém hodnocení
 a přijetí do plemenitby a rovněž prováděcích aktů
 týkajících se zootechnických osvědčení pro obchod s plemennými
 zvířaty jiných druhů a jejich zárodečnými produkty a jejich
 dovoz do Unie, pokud to bude nezbytné pro odstranění překážek
 bránících obchodu.
 (36) Dovoz plemenných zvířat
 a jejich zárodečných produktů má pro evropské
 zemědělství zásadní význam. Dovoz plemenných zvířat
 a jejich zárodečných produktů by proto měl být
 uskutečňován za podmínek velmi blízkých pravidlům, jimiž se
 řídí obchod mezi členskými státy. Plemenná zvířata a jejich
 zárodečné produkty by měly mít nárok na zápis do hlavního oddílu
 plemenné knihy nebo registru plemen v Unii pouze tehdy, pokud úroveň
 úředních kontrol prováděných ve vyvážející třetí zemi poskytuje
 stejnou


text:
míru jistoty ohledně detailů původu a výsledků
 testování užitkovosti a genetického hodnocení jako v Unii. Kromě toho by
 plemenářské subjekty ve třetích zemích měly na základě
 vzájemnosti recipročně přijímat plemenná zvířata a jejich
 zárodečné produkty od příslušného plemenářského spolku nebo
 chovu uznaného v Unii.
 (37) Nařízení Rady (EHS)
 č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní
 a statistické nomenklatuře a o společném celním
 sazebníku[17]
 stanoví, že nomenklaturu zboží neboli „kombinovanou nomenklaturu“ či
 zkráceně „KN“, která současně splňuje požadavky
 společného celního sazebníku, statistiky vnějšího obchodu
 Společenství a jiných politik Unie v oblasti dovozu nebo vývozu
 zboží, má stanovovat Komise. Příloha I uvedeného nařízení
 obsahuje seznam kódů KN pro čistokrevný plemenný skot, prasata,
 ovce, kozy a koňovité a pro sperma skotu a stanoví, že jsou
 vyjmuty ze smluvních celních sazeb. V takovém případě by tato
 zvířata a jejich zárodečné produkty měly být doprovázeny
 vhodným zootechnickým osvědčením prokazujícím jejich klasifikaci jako
 čistokrevných plemenných zvířat nebo jejich zárodečných
 produktů.
 (38) Po vstupu na území Unie
 plemenná zvířata a jejich zárodečné produkty podstupují
 veterinární kontroly podle směrnice Rady 91/496/EHS ze dne
 15. července 1991, kterou se stanoví zásady organizace
 veterinárních kontrol zvířat dovážených do Společenství ze
 třetích zemí a kterou se mění směrnice 89/662/EHS, 90/425/EHS
 a 90/675/EHS[18],
 a podle směrnice Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997,
 kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze
 třetích zemí dovážených do Společenství[19]. Kromě toho by
 uvedené komodity měly podléhat rovněž nezbytným zootechnickým
 kontrolám stanoveným tímto nařízením.
 (39) Komise přijala návrh
 nařízení Evropského parlamentu a Rady o úředních kontrolách
 a jiných úředních činnostech prováděných s cílem
 zajistit uplatňování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin
 a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních
 podmínek zvířat, zdraví rostlin, rozmnožovacího materiálu rostlin
 a přípravků na ochranu rostlin a o změně
 nařízení (ES) č. 999/2001, 1829/2003, 1831/2003, 1/2005,
 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009, nařízení 1151/2012,
 [....]/2013 a směrnic 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES,
 2008/120/ES a 2009/128/ES (nařízení o úředních kontrolách)[20]. Předpokládá se,
 že uvedeným nařízením bude zrušeno nařízení Evropského parlamentu
 a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004
 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování
 právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel
 o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat[21], směrnice Rady
 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu
 s některými živými zvířaty a produkty uvnitř
 Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu[22] a směrnice
 91/496/EHS a 97/78/EC a do uvedeného nového nařízení budou
 s určitými úpravami začleněna určitá pravidla
 stanovená v uvedených aktech. Do oblasti působnosti uvedeného
 nařízení však nemají být začleněny zootechnické a genealogické
 podmínky pro obchod s plemennými zvířaty a jejich
 zárodečnými produkty a jejich dovoz do Unie. Pravidla
 o provádění úředních kontrol a jiných úředních
 činností týkajících se plemenných zvířat a jejich
 zárodečných produktů je proto nezbytné stanovit v tomto
 nařízení.
 (40) Pro účinné
 uplatňování pravidel Unie o plemenných zvířatech a jejich
 zárodečných produktech stanovených v tomto nařízení je nezbytné,
 aby příslušné orgány členských států vzájemně
 spolupracovaly a v případě potřeby poskytovaly správní
 pomoc. Proto


text:
by měla být v tomto nařízení s nezbytnými
 úpravami stanovena obecná pravidla správní pomoci a spolupráce obdobná
 pravidlům, jež v současnosti stanoví hlava IV
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004.
 (41) Tam, kde úřední kontroly
 v členských státech nebo kontroly dovozu plemenných zvířat
 a jejich zárodečných produktů do Unie odhalí porušení
 zootechnických a genealogických požadavků stanovených pro takový
 dovoz v tomto nařízení, které by pravděpodobně mohlo vést
 k narušení obchodu s plemennými zvířaty a jejich
 zárodečnými produkty v Unii, měly by být tímto nařízením
 svěřeny Komisi pravomoci přijímat zvláštní opatření mající
 za cíl omezit dopad takového porušení.
 (42) Příslušné orgány
 členských států by rovněž měly mít potřebné pravomoci
 pro prosazování zootechnických a genealogických pravidel Unie týkajících
 se plemenných zvířat, jež jsou stanovena v tomto nařízení,
 včetně pozastavení schválení šlechtitelského programu nebo zrušení
 uznání plemenářského spolku nebo chovu v případě, že
 nedodržují zootechnická a genealogická pravidla stanovená v tomto
 nařízení.
 (43) Komise by případně
 měla provádět kontroly v členských státech, zejména
 s ohledem na výsledky úředních kontrol prováděných
 členskými státy, s cílem zajistit uplatňování zootechnických a
 genealogických pravidel stanovených v tomto nařízení ve všech
 členských státech.
 (44) Aby mohla Komise zřídit
 seznamy třetích zemí, ze kterých by měl být povolen dovoz plemenných
 zvířat a jejich spermatu, oocytů a embryí do Unie, stanovit
 podmínky pro takový dovoz, získávat informace o fungování dvoustranných
 dohod a o případech, kdy hrozí závažné porušení podmínek pro
 takový dovoz stanovených v tomto nařízení, měla by být
 případně zmocněna provádět jménem Unie kontroly ve
 třetích zemích.
 (45) Vzhledem k tomu, že
 směrnice 88/661/EHS, 89/361/EHS, 90/427/EHS, 94/28/ES a 2009/157/ES
 mají být zrušeny a nahrazeny tímto nařízením, je nezbytné zrušit také
 akty Komise přijaté podle uvedených směrnic a nahradit je akty
 v přenesené pravomoci nebo prováděcími akty, jež budou
 přijaty podle tohoto nařízení. Komise by proto měla být
 zmocněna přijímat tyto akty v přenesené pravomoci
 a tyto prováděcí akty.
 (46) K zajištění
 řádného uplatňování tohoto nařízení a k jeho
 doplnění nebo provádění změn v přílohách I–V by
 Komisi měla být svěřena pravomoc přijímat akty
 v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské
 unie, pokud jde o používané postupy a kritéria a požadované podmínky
 pro uznávání plemenářských spolků a chovů, schvalování
 šlechtitelských programů, zápis zvířat do plemenných knih
 a registrů plemen, přijetí plemenných zvířat do plemenitby,
 k přirozenému rozmnožování a asistované reprodukci,
 provádění testování užitkovosti a genetického hodnocení, stanovení
 zootechnických a genealogických požadavků pro obchod
 s plemennými zvířaty a jejich zárodečnými produkty
 a jejich dovoz ze třetích zemí a popis povinností a funkcí
 referenčního centra.
 (47) Komisi by měla být v
 souladu s článkem 290 Smlouvy svěřena pravomoc přijímat
 akty týkající se obchodu s čistokrevnými plemennými zvířaty a jejich
 zárodečnými produkty druhů jiných, než je skot, prasata, ovce, kozy a
 koňovití, a akty týkající se jejich dovozu do Unie, aby se členským
 státům umožnilo reagovat na narušení obchodu, ale hlavně (což je
 mnohem důležitější) reagovat v případě, kdy hrozí vyhynutí
 vzácného plemene nebo kdy je ohrožena ochrana genetické rozmanitosti.
 (48) Obzvláště důležité
 je, aby Komise během přípravné práce


text:
prováděla náležité
 konzultace, včetně konzultací s odborníky. Při
 přípravě a vypracovávání aktů v přenesené
 pravomoci by měla Komise zajistit, aby byly příslušné dokumenty
 předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému
 parlamentu a Radě.
 (49) Komisi by měly být
 svěřeny prováděcí pravomoci k zajištění jednotných
 podmínek pro provádění ustanovení tohoto nařízení o tvorbě
 seznamů plemenářských spolků a chovů, určování
 referenčních center, jež mají zajistit jednotné uplatňování metod pro
 testování užitkovosti a genetického hodnocení plemenných zvířat
 a jejich zárodečných produktů, stanovení vzorů
 zootechnických osvědčení, jež musí doprovázet plemenná zvířata
 a jejich zárodečné produkty, a určitých pravidel pro
 provádění úředních kontrol. Tyto pravomoci by měly být
 vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu
 a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým
 se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy
 kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[23].
 (50) Pravidla stanovená ve
 směrnicích 87/328/EHS, 88/661/EHS, 89/361/EHS, 90/118/EHS, 90/119/EHS,
 90/427/EHS, 91/174/EHS, 94/28/ES a 2009/157/ES a v rozhodnutí
 Rady 96/463/ES mají být nahrazena pravidly stanovenými v tomto nařízení
 a v aktech v přenesené pravomoci a prováděcích aktech,
 které přijme Komise podle tohoto nařízení. Uvedené právní akty by
 proto měly být zrušeny.
 (51) Rozhodnutí Komise 84/247/EHS
 ze dne 27. dubna 1984 o kritériích pro uznávání chovatelských
 organizací a sdružení, které vedou nebo zakládají plemenné knihy pro
 čistokrevný plemenný skot[24],
 rozhodnutí Komise 84/419/EHS ze dne 19. července 1984
 o kritériích pro zápis skotu do plemenných knih[25], rozhodnutí Komise
 2006/427/ES ze dne 20. června 2006, kterým se stanoví metody pro
 kontrolu užitkovosti a stanovení genetické hodnoty čistokrevného
 plemenného skotu[26],
 rozhodnutí Komise 89/501/EHS ze dne 18. července 1989, kterým se
 stanoví kritéria pro uznávání a dohled nad chovatelskými sdruženími
 a plemenářskými organizacemi, které zakládají nebo vedou plemenné
 knihy pro čistokrevná plemenná prasata[27],
 rozhodnutí Komise 89/502/EHS ze dne 18. července 1989
 o kritériích pro zápis čistokrevných plemenných prasat do plemenných
 knih[28],
 rozhodnutí Komise 89/504/EHS ze dne 18. července 1989, kterým se
 stanoví kritéria pro uznávání a dohled nad chovatelskými sdruženími,
 plemenářskými organizacemi a soukromými podniky, které zakládají nebo
 vedou registry pro hybridy plemenných prasat[29],
 rozhodnutí Komise 89/505/EHS ze dne 18. července 1989 o kritériích
 pro zápis hybridů plemenných prasat do registrů[30], rozhodnutí Komise
 89/507/EHS ze dne 18. července 1989, kterým se stanoví metody
 pro kontrolu užitkovosti a stanovení genetické hodnoty čistokrevných
 plemenných prasat a hybridů plemenných prasat[31], rozhodnutí Komise
 90/254/EHS ze dne 10. května 1990, kterým se stanoví kritéria
 pro schvalování chovatelských organizací a sdružení, které vedou nebo
 zakládají plemenné knihy pro čistokrevné plemenné ovce a kozy[32], rozhodnutí Komise
 90/255/EHS ze dne 10. května 1990 o kritériích pro zápis
 čistokrevných plemenných ovcí a koz do plemenných knih[33], rozhodnutí Komise
 90/256/EHS ze dne 10. května 1990 o metodách pro kontrolu
 užitkovosti a stanovení genetické hodnoty čistokrevných plemenných
 ovcí a koz[34],
 rozhodnutí Komise 90/257/EHS ze dne 10. května 1990
 o kritériích pro přijetí čistokrevných plemenných ovcí
 a koz do plemenitby a pro používání jejich spermatu, vajíček
 nebo embryí[35],
 rozhodnutí Komise 92/353/EHS ze dne 11. června 1992, kterým se
 stanoví kritéria pro schvalování nebo uznávání organizací a spolků,
 které vedou nebo


text:
zakládají plemenné knihy evidovaných koňovitých[36], rozhodnutí Komise
 96/78/ES ze dne 10. ledna 1996 o kritériích pro zápis
 a evidování koňovitých do plemenných knih pro chovné účely[37] byla přijata
 podle základních aktů uvedených v 46. bodě
 odůvodnění s kritérii pro schvalování nebo uznávání
 plemenářských spolků a chovů, zápis plemenných zvířat
 do plemenných knih, přijetí do plemenitby a k umělému
 oplodnění, testování užitkovosti a genetické hodnocení, a to podle
 jednotlivých druhů zvířat. Toto nařízení stanoví pravidla, jež
 nahradí pravidla stanovená ve výše uvedených aktech Komise.
 (52) V tomto nařízení
 jsou stanovena obdobná pravidla, jako jsou pravidla stanovená v rozhodnutí
 Komise 92/354/EHS ze dne 11. června 1992, kterým se stanoví
 některá pravidla pro zajištění koordinace mezi organizacemi
 a spolky, které vedou nebo zakládají plemenné knihy evidovaných
 koňovitých[38].
 (53) Rozhodnutí Komise 89/503/EHS
 ze dne 18. července 1989, kterým se stanoví osvědčení
 pro čistokrevná plemenná prasata, jejich sperma, vajíčka
 a embrya[39],
 rozhodnutí Komise 89/506/EHS ze dne 18. července 1989, kterým se
 stanoví osvědčení pro hybridy plemenných prasat, jejich sperma,
 vajíčka a embrya[40],
 rozhodnutí Komise 90/258/EHS ze dne 10. května 1990
 o zootechnických osvědčeních pro čistokrevné plemenné ovce
 a kozy, jejich sperma, vajíčka a embrya[41], rozhodnutí Komise
 96/79/ES ze dne 12. ledna 1996, kterým se stanoví osvědčení
 o plemenné příslušnosti pro sperma, vajíčka a embrya evidovaných
 koňovitých[42],
 rozhodnutí Komise 2005/379/ES ze dne 17. května 2005
 o potvrzení o původu zvířete a údajích
 o původu čistokrevného plemenného skotu, jeho spermatu,
 vajíček a embryí[43],
 nařízení Komise (ES) č. 504/2008 ze dne
 6. června 2008, kterým se provádějí směrnice Rady
 90/426/EHS a 90/427/EHS, pokud jde o metody identifikace
 koňovitých[44],
 rozhodnutí Komise 96/509/ES ze dne 18. července 1996, kterým se
 stanoví zootechnické a genealogické podmínky pro dovoz spermatu některých
 zvířat[45],
 byla přijata podle základních aktů uvedených
 v 45. bodě odůvodnění.
 (54) Aby byla zajištěna právní
 jasnost a zabránilo se duplikacím, mělo by zrušení aktů Rady
 nabýt účinku až poté, co budou aktem v přenesené pravomoci
 zrušena rozhodnutí Komise, jež stanoví kritéria pro schvalování nebo uznávání
 plemenářských spolků a chovů, zápis plemenných zvířat
 do plemenných knih, přijetí do plemenitby a k umělému
 oplodnění, testování užitkovosti a genetické hodnocení pro jednotlivé
 druhy, která obsahuje toto nařízení, a prováděcími akty stanoveny
 vzory zootechnických osvědčení pro obchod s plemennými
 zvířaty a jejich zárodečnými produkty a pro dovoz plemenných
 zvířat a jejich zárodečných produktů ze třetích zemí
 do Unie. Proto je nezbytné zajistit, aby toto nařízení nabylo účinku
 po uplynutí nejméně osmnácti měsíců od jeho vstupu
 v platnost,
 PŘIJALA TOTO
 NAŘÍZENÍ:
 KAPITOLA I
 Obecná ustanovení
 Článek 1
 Předmět a oblast
 působnosti
 1. Toto nařízení stanoví:
 a) zootechnická a genealogická pravidla
 pro obchod s plemennými zvířaty a jejich spermatem, oocyty a
 embryi a pro dovoz plemenných zvířat a jejich spermatu,
 oocytů a embryí do Unie;
 b) pravidla pro členství a řešení
 sporů v plemenářských spolcích a chovech;
 c) obecná pravidla pro provádění
 úředních kontrol plemenářských spolků a chovů a jimi
 prováděných šlechtitelských programů plemenných zvířat
 včetně používání spermatu, oocytů a embryí, s cílem
 ověřit, zda jsou dodržována pravidla uvedená v písmeni a),
 a pro jiné úřední


text:
činnosti, správní pomoc, spolupráci
 a prosazování ze strany členských států;
 d) obecná pravidla pro provádění
 kontrol ze strany Komise v členských státech a ve třetích
 zemích.
 2. Toto nařízení se nepoužije na
 obchod s plemennými zvířaty a jejich spermatem, oocyty
 a embryi uvnitř Unie a jejich dovoz do Unie, jsou-li určeny
 pro technické nebo vědecké pokusy prováděné pod kontrolou
 příslušného orgánu.
 3. Do přijetí jakýchkoli
 opatření v přenesené pravomoci nebo prováděcích
 opatření stanovených v tomto nařízení mohou členské státy
 i nadále uplatňovat svá vnitrostátní zootechnická a genealogická
 pravidla pro obchod s plemennými zvířaty a jejich spermatem,
 oocyty a embryi a dovoz plemenných zvířat a jejich
 spermatu, oocytů a embryí na území dotčeného členského
 státu, pokud tato pravidla pro dovoz nejsou příznivější než pravidla,
 jimiž se řídí obchod v Unii.
 Článek 2
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se použijí
 tyto definice:
 a) „zvířetem“ se rozumí domácí
 i) skot (Bos taurus a Bubalus
 bubalis), prasata (Sus scrofa), ovce (Ovis aries), kozy (Capra
 hircus);
 ii) koňovití (Equus caballus
 a Equus asinus);
 iii) jiné druhy, než jsou druhy uvedené
 v bodech i) a ii), pro které byly přijaty akty
 v přenesené pravomoci podle čl. 35 odst. 1 nebo
 čl. 45 odst. 1;
 b) „plemenným zvířetem“ se rozumí
 čistokrevné plemenné zvíře nebo hybrid plemenného prasete;
 c) „zárodečnými produkty“ se
 rozumí sperma, oocyty a embrya odebrané nebo pocházející od plemenných
 zvířat za účelem asistované reprodukce;
 d) „plemenářským spolkem“ se
 rozumí jakákoli plemenářská organizace nebo chovatelské sdružení, které je
 uznáno příslušným orgánem členského státu podle čl. 4
 odst. 2 za účelem provádění šlechtitelského programu
 čistokrevných plemenných zvířat zapsaných v plemenné knize
 (plemenných knihách), které vede nebo zakládá;
 e) „chovem“ se rozumí jakákoliv
 plemenářská organizace, chovatelské sdružení nebo soukromý podnik, který
 je uznán příslušným orgánem členského státu podle čl. 4
 odst. 2 za účelem provádění šlechtitelského programu
 hybridů plemenných prasat evidovaných v registru (registrech) plemen,
 které vede nebo zakládá;
 f) „plemenářským subjektem“ se
 rozumí jakákoli plemenářská organizace, chovatelské sdružení, soukromý
 podnik, chovatelská organizace nebo úřední subjekt ve třetí zemi,
 který byl uznán úředním subjektem třetí země pro dovoz
 plemenných zvířat, a sice čistokrevného plemenného skotu,
 prasat, ovcí, koz nebo koňovitých do Unie za účelem plemenitby;
 g) „příslušným orgánem“ se rozumí
 ústřední orgán členského státu nebo jakýkoli jiný orgán, jemuž byla
 tato odpovědnost svěřena, odpovědný za:
 i) uznávání plemenářských spolků
 a chovů a schvalování jimi prováděných šlechtitelských
 programů plemenných zvířat;
 ii) organizaci úředních kontrol
 plemenářských spolků a chovů podle pravidel stanovených
 v článku 46 a v aktech v přenesené pravomoci
 přijatých podle čl. 52 odst. 1;
 iii) poskytování pomoci jiným členským
 státům a třetím zemím v případě zjištěných
 porušování, jak je stanoveno v článcích 53, 54, 55 a 56;
 iv) organizaci jiných úředních
 činností podle pravidel stanovených v tomto nařízení;
 h) „uznáním“ se rozumí formální
 a úřední prohlášení příslušného orgánu, že po vyhodnocení
 plemenářský spolek nebo chov splňuje požadavky čl. 4
 odst. 2;
 i) „čistokrevným plemenným
 zvířetem“ se rozumí domácí zvíře
 i) druhu uvedeného v písm. a)
 bodě i), jehož rodiče a prarodiče jsou zapsáni
 v hlavním oddíle plemenné


text:
knihy téhož plemene a které samotné je
 zapsáno nebo zaevidováno a způsobilé k zápisu do hlavního oddílu
 takové plemenné knihy v souladu s článkem 19;
 ii) druhu uvedeného v písm. a)
 bodě ii), jehož rodiče jsou zapsáni v hlavním oddílu
 plemenné knihy téhož plemene a které samotné je zapsáno nebo zaevidováno
 a způsobilé k zápisu do hlavního oddílu takové plemenné knihy
 v souladu s článkem 19;
 iii) jiného druhu, než jsou druhy uvedené
 v bodech i) a ii) tohoto písmene, pro které jsou v aktech
 v přenesené pravomoci přijatých podle čl. 35
 odst. 1 nebo čl. 45 odst. 1 stanovena zvláštní zootechnická
 a genealogická pravidla pro obchod s uvedenými plemennými
 zvířaty a jejich zárodečnými produkty a pro jejich dovoz do
 Unie;
 j) „hybridem plemenného prasete“ se
 rozumí prase evidované v registru plemene, které je výsledkem plánovaného
 křížení mezi:
 i) čistokrevnými prasaty různých
 plemen nebo linií;
 ii) plemennými prasaty, která samotná jsou
 výsledkem křížení (hybridem) mezi různými plemeny nebo liniemi;
 iii) plemennými prasaty patřícími do
 jedné nebo druhé kategorie uvedené v bodě i) nebo ii);
 k) „plemennou knihou“ se rozumí
 jakákoli plemenná kniha, soubor nebo nosič dat, který vede
 plemenářský spolek a ve kterém jsou zapsána nebo evidována
 k zápisu čistokrevná plemenná zvířata, jež mají být
 zařazena do šlechtitelského programu, s uvedením údajů
 o jejich předcích a případně o jejich
 vlastnostech;
 l) „schválením“ se rozumí povolení
 udělené příslušným orgánem plemenářskému spolku nebo chovu podle
 čl. 8 odst. 1 k provádění jeho šlechtitelského
 programu;
 m) „hlavním oddílem“ se rozumí oddíl
 plemenné knihy, ve kterém jsou zapsána nebo evidována k zápisu
 čistokrevná plemenná zvířata;
 n) „třídou“ se rozumí horizontální
 sekce hlavního oddílu, do které se zapisují plemenná zvířata podle svých
 vlastností;
 o) „vlastností“ se rozumí
 kvantifikovatelná dědičná vlastnost plemenného zvířete;
 p) „registrem plemene“ se rozumí
 jakýkoli soubor nebo nosič dat, který vede chov a ve kterém jsou
 evidovány hybridy plemenných prasat, jež mají být zařazeny do
 šlechtitelského programu, s údaji o jejich předcích;
 q) „úřední kontrolou“ se rozumí
 jakákoli forma kontroly, kterou provádí příslušný orgán nebo Komise
 s cílem ověřit, zda jsou dodržována zootechnická
 a genealogická pravidla stanovená v tomto nařízení;
 r) „jinými úředními
 činnostmi“ se rozumí jakákoli činnost jiná než úřední kontrola,
 kterou provádějí příslušné orgány v souladu s tímto
 nařízením s cílem zajistit uplatňování zootechnických a
 genealogických pravidel stanovených v tomto nařízení;
 s) „zootechnickým
 osvědčením“ se rozumí úřední plemenná
 osvědčení, úřední potvrzení nebo ověřená
 obchodní dokumentace obsahující informace o původu, identifikaci
 a případně o genetickém hodnocení plemenných zvířat
 nebo jejich zárodečných produktů, které musí doprovázet plemenná
 zvířata nebo jejich zárodečné produkty při přesunu
 z jednoho členského státu do druhého nebo při dovozu do Unie;
 t) „jedinečným
 identifikačním číslem“ se rozumí jedinečný 15místný
 alfanumerický kód shrnující informace o konkrétním koňovitém
 zvířeti a databázi a zemi, ve které byly tyto informace poprvé
 zaznamenány v souladu se systémem kódování univerzálního
 identifikačního čísla koňovitých[46] (UELN), a který
 tvoří:
 i) šestimístný identifikační kód
 kompatibilní se systémem UELN pro databázi vedenou orgánem vydávajícím pasy,
 který vydal identifikační dokument v souladu s veterinárními
 předpisy Unie, po němž následuje