text:
zaměstnanosti. Proto se
 zaměřuje na aktivní opatření na trhu práce usilující
 o rychlý opětovný návrat propuštěných pracovníků do stálého
 zaměstnání. Tento návrh stanoví, stejně jako nařízení (ES)
 č. 1927/2006, finanční příspěvek z EFG určený na
 soubor aktivních opatření na trhu práce. Nemůže přispívat na
 financování pasivních opatření, neboť taková opatření nejsou
 slučitelná s cíli strategie Evropa 2020 v oblasti růstu a
 zaměstnanosti. Příspěvky mohou být zahrnuty, jen pokud jsou
 zamýšleny jako pobídky pro usnadnění účasti propuštěných pracovníků
 na aktivních opatřeních politiky trhu práce. Aby se zajistila rozumná
 rovnováha mezi skutečně aktivními opatřeními politiky trhu práce
 a „aktivovanými“ příspěvky, je podíl příspěvků v
 koordinovaném souboru aktivních opatření na trhu práce omezený.
 V případě zemědělců,
 včetně všech členů domácnosti činných v daném
 hospodářství, by se opatření zaměřovala na získání
 odpovídajícího vzdělání a dovedností a využívání poradenských služeb,
 díky nimž budou moci upravit své činnosti, včetně
 uskutečňování nových činností, v rámci a/nebo mimo
 zemědělství, a které pomohou v omezené míře podpořit
 počáteční investice do změny nebo úpravy činností, aby se
 mohli stát strukturálně více konkurenceschopnými a aby si dokázali
 zajistit živobytí. Podpora by také mohla být věnována činnostem v
 oblasti spolupráce s cílem vytvářet nové tržní možnosti, zejména pro
 drobné zemědělce.
 EFG je situován mimo
 víceletý finanční rámec vzhledem k nepředvídatelné a naléhavé
 povaze okolností, které opravňují jeho použití. Jeho účinnost nicméně
 byla negativně ovlivněna délkou a procesními požadavky rozhodovacího
 procesu. Co největší zkrácení časové prodlevy mezi datem podání
 žádosti o podporu z EFG a datem platby a zjednodušení postupů by
 mělo být záležitostí společného zájmu všech stran zúčastněných
 v procesu poskytování prostředků z EFG: členské státy by
 měly usilovat o předložení úplné žádosti co nejdříve,
 jakmile budou splněna příslušná kritéria. Komise by měla brzy po
 předložení úplné žádosti provést vyhodnocení a vyvodit závěry,
 co se týče způsobilosti, a rozpočtový orgán by měl rychle
 přijmout rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG. S cílem
 pokrýt potřeby, které vznikají na začátku roku, bude Komise v rámci
 ročního rozpočtového procesu i nadále navrhovat minimální
 částku v položkách plateb pro příslušnou rozpočtovou linii.
 Vzhledem
 k nepředvídatelné povaze potřeb, které vzniknou
 v souvislosti s podporou z fondu, je nezbytné vyhradit část
 maximální roční částky na žádosti, které získají finanční
 příspěvky po 1. září každého roku. Pokud potřeby
 podpory z fondu překročí částku, která zůstává k
 dispozici, bude se v návrzích Komise odrážet poměr stanovený pro
 podporu zemědělství během trvání víceletého finančního
 rámce.
 Pomoc z EFG bude doplňovat úsilí
 členských států na celostátní, regionální a místní úrovni. Z
 důvodu řádného finančního řízení nemůže EFG nahradit
 opatření, na něž se již vztahují fondy a programy EU zahrnuté ve
 víceletém finančním rámci . Finanční příspěvek z EFG
 nemůže ani nahradit opatření, za něž jsou podle vnitrostátních právních
 předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné propouštějící
 podniky.
 Rozpočtový proces v návrhu vyplývá přímo
 z bodu 13 předlohy interinstitucionální dohody[6]. Kdykoli to bude možné, proces bude zkrácen
 a zefektivněn.
 S ohledem na skutečnost, že se opatření
 spolufinancovaná prostřednictvím EFG provádějí formou sdíleného
 řízení s členskými státy, bude platební mechanismus pro finanční
 příspěvky i nadále v


text:
souladu s mechanismy, které se používají pro
 tento způsob řízení rozpočtu Unie. Současně by
 měly způsoby financování odrážet rozsah činností, které mají
 provést členské státy, jak je navrženo v jejich žádostech.
 Míra spolufinancování bude upravena, s 50%
 příspěvkem na náklady balíku a na jeho provádění jako norma a s
 možností tuto sazbu zvýšit na 65 % v případě žádostí
 předložených těmi členskými státy, na jejichž území je
 alespoň jeden region na úrovni NUTS II způsobilý v rámci cíle
 strukturálních fondů „Konvergence“. Účelem této úpravy je zajistit,
 aby vyjádření solidarity Unie s pracovníky v těchto členských
 státech a regionech nebrzdil nedostatek zdrojů na spolufinancování ze
 strany členského státu, což dosvědčují vyšší sazby
 spolufinancování stanovené v rámci strukturálních fondů. Komise ve
 svém posouzení takových žádostí rozhodne, zda je vyšší sazba spolufinancování v
 konkrétním případě navrhovaném členským státem
 opodstatněná.
 Jednou z klíčových myšlenek na období
 2014–2020 je myšlenka, že výdaje na úrovni Unie by měly být
 zaměřeny na výsledky, čímž by se zajistilo, aby díky realizaci
 a dopadu výdajů pokročilo provádění strategie Evropa 2020 a
 dosažení jejích cílů. Pro výdaje související s EFG se ve víceletém
 finančním rámci stanoví cíl, že alespoň 50 % pracovníků
 podporovaných prostřednictvím EFG by mělo po 12 měsících nalézt
 nové a stálé zaměstnání. Aby Komise mohla sledovat, zda členské státy
 úspěšně usilují o plnění tohoto cíle, předloží členské
 státy průběžnou zprávu o využívání podpory z EFG po 15
 měsících. Ve stejném přístupu zaměřeném na výsledky návrh
 stanoví, že členské státy mohou po schválení Komisí změnit plánovaná
 aktivní opatření politiky trhu práce, pokud se v průběhu období
 provádění v délce 24 měsíců jiná opatření stanou
 důležitější a slibnější k dosažení vyšší míry znovuzačlenění
 do zaměstnání.
 ·
 Platné předpisy vztahující se na oblast
 návrhu
 Jak je uvedeno ve sdělení[7] o víceletém finančním rámci,
 strukturální fondy, zahrnující Evropský sociální fond (ESF) a Evropský fond pro
 regionální rozvoj (EFRR), budou poskytovat finanční prostředky pro
 strukturální akce zaměřené na hospodářskou, sociální a územní
 soudržnost. Tyto prostředky budou zaměřeny na klíčové
 priority strategie Evropa 2020, jako je podpora zaměstnanosti, investice
 do dovedností, vzdělání a celoživotního učení, sociální
 začleňování a boj proti chudobě, jakož i na posílení institucionální
 kapacity a účinné veřejné správy. ESF i EFRR sestávají z víceletých
 programů na podporu strategických, dlouhodobých cílů, zejména
 předvídání a řízení změn a restrukturalizace. EFG je oproti tomu
 zřízen za účelem poskytování pomoci za mimořádných okolností a
 mimo rámec víceletého plánování.
 Jak je uvedeno ve stejném sdělení,
 společná zemědělská politika (SZP) si zachová svou stávající
 strukturu dvou pilířů a bude i nadále poskytovat přímou podporu
 zemědělcům a podporovat tržní opatření zcela financovaná z
 rozpočtu Unie. Bude také nadále vytvářet zvláštní veřejné statky
 v oblasti životního prostředí, zlepšovat konkurenceschopnost
 zemědělství a lesnictví a podporovat diverzifikaci hospodářské
 činnosti a kvalitu života ve venkovských oblastech v rámci druhého
 pilíře, a zejména v rámci podpory poskytované prostřednictvím
 Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV).
 Podobně jako strukturální fondy tvoří i EZFRV víceleté programy na
 podporu strategických, dlouhodobých cílů.
 Na druhé straně EFG je zřízen s cílem
 projevovat solidaritu ze strany Evropské

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
unie prostřednictvím
 časově omezené podpory pracovníkům, kteří byli
 propuštěni, a zemědělcům, kteří museli
 změnit nebo upravit svou předchozí zemědělskou
 činnost, a to za výjimečných okolností a mimo obvyklou praxi
 víceletého plánování.
 S cílem podpořit účinné využívání nástrojů
 hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie bude výběr nástroje
 založen na posouzení, zda je propouštění způsobeno strukturálními
 faktory, nebo dočasným zhoršením stavu zaměstnanosti
 zapříčiněným faktory definovanými v nařízení.
 ·
 Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
 EFG přispívá k plnění cílů
 strategie Evropa 2020, která by měla Unii umožnit, aby z krize vyšla
 silnější a aby nasměrovala své hospodářství k inteligentnímu,
 a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění doprovázenému
 vysokou úrovní zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti. Ve svém
 sdělení „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst
 podporující začlenění“[8]
 Komise zdůrazňuje úlohu EFG v rámci stěžejní iniciativy
 „Průmyslová politika pro éru globalizace“, a to zejména s ohledem na
 rychlý přesun dovedností do odvětví a trhů, které se rychle
 rozvíjejí.
 ·
 Dopad na základní práva
 Návrh nemá žádný dopad na základní práva.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 ·
 Konzultace se zúčastněnými stranami
 Konaly se dvě konference
 zúčastněných stran s cílem projednat budoucnost EFG, a to ve
 dnech 25.–26. ledna 2011[9] a
 8. března 2011[10] .
 Na základě dotazů[11] položených odborníkům z členských
 států ohledně budoucnosti EFG prostřednictvím dvou
 dotazníků, jež jim byly zaslány dne 26. srpna 2010 a 12. října
 2010, a evropským organizacím sociálních partnerů prostřednictvím
 dotazníku, který jim byl zaslán dne 2. února 2011, byly shromážděny
 důkazy o přijetí EFG. Odpovědělo 25 členských
 států; organizací sociálních partnerů odpovědělo
 poměrně málo, účastnily se však aktivně konferencí.
 Odborníci z členských států byli dále konzultováni na setkání odborníků
 v Portu ve dnech 29. až 30. září 2010[12]
 a v Bruselu dne 9. března 2011[13].
 Hlavním výsledkem těchto konzultací byla široká podpora nástroje pro
 rychlou pomoc v krizi v případě rozsáhlého propouštění. Všichni
 však ostře kritizovali složitost postupu a pomalost stávajícího
 rozhodovacího procesu.
 ·
 Sběr a využití výsledků odborných
 konzultací
 Nebylo třeba využít externích odborných
 konzultací.
 ·
 Posouzení dopadů
 Posouzení dopadů EFG je zahrnuto do posouzení
 dopadů[14]
 finančních nástrojů Generálního ředitelství pro
 zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, kterými
 jsou Evropský sociální fond (ESF), EFG, program PROGRESS, síť EURES a
 nástroj mikrofinancování PROGRESS.
 Při posouzení dopadů se zvažovaly
 tři možnosti EFG:
 –
 Možnost 1 – Žádná změna politiky, tj. EFG bude i nadále fungovat bez vlastního rozpočtu. V
 návaznosti na každou žádost musí rozpočtový orgán přijmout
 rozhodnutí, zda si daná konkrétní situace zasluhuje podporu. Hlavní nevýhodou
 je dlouhá prodleva zapříčiněná správními postupy v souvislosti s rozhodovacím
 procesem. Hlavní výhody představují pružnost nástroje, zejména vezmeme-li
 v úvahu značně nepředvídatelnou povahu výdajů;
 povědomí, které vytváří v Evropském parlamentu, pokud jde o hromadné
 propouštění, značná viditelnost každé žádosti, jakož i podstatné
 zviditelnění samotného EFG.
 –
 Možnost 2 – Začlenění aktivit EFG
 do ESF. Hlavní nevýhody představují
 potřeba jasného rozpočtového přídělu během
 programového období navzdory „neplánovatelné“ povaze hromadného
 propouštění, případný konflikt s kritérii celkového
 přidělení prostředků užívanými v politice soudržnosti a
 snížení politické viditelnosti podpory ze strany


text:
Unie, protože by nebyl zapojen
 rozpočtový orgán. Hlavními výhodami této možnosti jsou větší
 soudržnost a doplňkovost s ESF, zkrácení rozhodovacího procesu a
 zjednodušení a zefektivnění žádostí o příspěvek z EFG,
 jelikož EFG by mohl využívat struktury, postupy, systémy řízení a kontroly
 ESF, jakož i zjednodušení ESF v oblastech, jako jsou způsobilé
 náklady.
 –
 Možnost 3 – EFG jako samostatný fond s
 vlastním rozpočtovým přídělem.
 Hlavní nevýhody představují ztráta rozpočtové flexibility, protože by
 byla vyčleněna pevná částka pro proměnné výdaje,
 mechanismus poskytování pomoci (negativní dopad na mechanismus poskytování
 pomoci ve srovnání s možností 2, jelikož EFG by nevyužíval struktury,
 postupy a zjednodušení ESF) a rovněž riziko určitého překrývání
 s ESF. Hlavní výhodou je vysoký stupeň viditelnosti evropské solidarity.
 Posouzení ukázalo, že pokud jde o rychlost
 poskytování pomoci z EFG, jsou výhodnější možnosti 2 a 3. Tyto možnosti
 však představují vyšší riziko snížení účinnosti z důvodu
 nevyužívání přidělených zdrojů. Zapojení tvůrců
 politik do možnosti 1 zajišťuje nejvyšší úroveň veřejného úsilí
 Unie o dobré životní podmínky propuštěných pracovníků. Proto je
 upřednostňována možnost 1, neboť nabízí nezbytnou flexibilitu
 umožňující účinné využívání zdrojů, aniž by to mělo vliv na
 víceletý finanční rámec. Představuje prostor pro další zjednodušení
 mechanismu poskytování pomoci, a tudíž možnost zlepšit účinnost pomoci
 poskytované propuštěným pracovníkům a zemědělcům,
 kteří byli postiženi globalizací.
 Pokud jde o finanční režim, tento
 návrh je založen na možnosti 1, tj. zvláštním nástroji působícím mimo
 víceletý finanční rámec. Specifický obsah ustanovení a zejména
 přizpůsobení pravidel EFG tak, aby se vztahovala na
 zemědělce, bylo dále posouzeno v hodnocení ex ante
 doprovázejícím tento návrh.
 V hodnocení ex ante[15] se zvažovaly tři možnosti:
 –
 Možnost 1 – Žádná změna politiky, tj. EFG bude i nadále fungovat podle svých současných pravidel
 pozměněných tzv. „krizovou odchylkou“ a podle souboru
 způsobilých akcí;
 –
 Možnost 2 – Rozšíření způsobilosti
 na další obyvatele, tj. EFG bude i nadále fungovat
 podle svých současných pravidel pozměněných tzv. „krizovou
 odchylkou“ a podle souhrnu způsobilých akcí jako v možnosti 1, avšak
 kritéria pro pomoc budou rozšířena na pracovníky dočasně
 najímané přes agentury a na pracovníky se smlouvami na dobu určitou;
 –
 Možnost 3 – Další rozšíření
 způsobilosti na další obyvatele a soubor způsobilých akcí, tj. EFG rozšíří možnost 2, přičemž mezi způsobilé
 obyvatele budou zahrnuti vlastníci-vedoucí pracovníci mikropodniků, malých
 a středních podniků a osoby samostatně výdělečně
 činné (včetně zemědělců) a soubor
 způsobilých akcí bude rozšířen tak, aby byly zohledněny zvláštní
 požadavky vlastníků-vedoucích pracovníků.
 Na základě posouzení výhod a nevýhod tří
 výše uvedených možností tento návrh rozšiřuje podporu na tu část
 pracovní síly, které se negativně dotkla globalizace hospodářských
 činností, náhlá krize nebo obchodní dohody, ať už se jedná o stálého
 či dočasného zaměstnance, nebo vlastníka-vedoucího pracovníka
 či osobu samostatně výdělečně činnou.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 ·
 Shrnutí navrhovaných opatření
 Cílem návrhu je zajistit, aby EFG nadále fungoval
 v příštím programovém období v souladu se základními zásadami
 stanovenými pro víceletý finanční rámec 2014–2020. EFG by měl umožnit
 Unii projevovat solidaritu na úrovni Unie a poskytovat podporu
 pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku globalizace
 obchodu, následkem neočekávané krize nebo v důsledku obchodních


text:
dohod
 s dopadem na zemědělské odvětví.
 ·
 Právní základ
 Smlouva o fungování Evropské unie, a zejména
 čl. 175 třetí pododstavec a články 42 a 43 této smlouvy.
 Ustanovení čl. 175 odst. 3 umožňuje
 Evropskému parlamentu a Radě přijímat opatření v souladu s
 běžným legislativním postupem a po konzultaci s Hospodářským a
 sociálním výborem a Výborem regionů, ukáží-li se jako nezbytná specifická
 opatření mimo rámec strukturálních fondů a společné
 zemědělské politiky a aniž jsou dotčena opatření, o nichž
 bylo rozhodnuto v rámci jiných politik Unie.
 Pokud jde konkrétně o ustanovení tohoto
 nařízení týkající se podpory aktivních zemědělců, lze pomoc
 z EFG považovat za podporu pro zemědělské činnosti a za
 opatření přijaté v zájmu realizace konkrétního cíle
 zemědělské politiky Unie. Proto články 42 a 43 Smlouvy o
 fungování Evropské unie představují vhodný právní základ pro opatření
 zaměřená na zemědělce.
 ·
 Zásada subsidiarity
 Zásada subsidiarity se uplatní, nespadá-li návrh
 do výlučné pravomoci Unie.
 Cíle projevit solidaritu na úrovni Unie za
 výjimečných okolností s tou částí pracovních sil, které se
 negativně dotkly globalizace, náhlá krize nebo obchodní dohody,
 nemůže být uspokojivě dosaženo pouze na úrovni všech členských
 států. Vzhledem ke skutečnosti, že EFG je vyjádřením solidarity
 na úrovni členských států a mezi nimi, může být tohoto cíle
 dosaženo lépe na úrovni Unie. Uvolnění finančního příspěvku
 z EFG bude vyžadovat souhlas obou složek rozpočtového orgánu, což
 vyjadřuje solidaritu Unie a členských států. Tímto způsobem
 návrh přispěje k tomu, aby cíl solidarity Unie byl za
 výjimečných okolností dosažitelnější zejména pro postiženou část
 pracovní síly a pro občany Unie obecně.
 ·
 Zásada proporcionality
 V souladu se zásadou proporcionality
 nepřesahují ustanovení tohoto návrhu rámec toho, co je nezbytné
 k dosažení jeho cílů. Povinnosti uložené členským státům
 odrážejí potřebu pomáhat postiženým pracovníkům přizpůsobit
 se měnícím se okolnostem a k rychlému opětovnému začlenění
 do zaměstnání. Administrativní zátěž Unie a vnitrostátních
 orgánů byla omezena na to, co je nezbytné, aby Komise vykonávala svoji
 odpovědnost za provádění rozpočtu Unie. Vzhledem k tomu, že
 finanční příspěvek je členskému státu vyplacen podle zásady
 sdíleného řízení, bude členský stát muset podat zprávu o využití
 finančního příspěvku.
 ·
 Volba nástrojů
 Navrhovaný nástroj: nařízení.
 Jiné prostředky by nebyly vhodné
 z tohoto důvodu: cíle prokázat solidaritu na úrovni Unie může
 být dosaženo pouze prostřednictvím přímo použitelného právního
 nástroje.
 4. DOPAD NA ROZPOČET
 EFG je jedním ze zvláštních nástrojů, které
 nejsou zahrnuty do víceletého finančního rámce, s maximální částkou
 pro období od ledna 2014 do 31. prosince 2020 ve výši 3 miliardy EUR,
 přičemž částka na podporu zemědělství nesmí
 překročit 2,5 miliardy EUR (v cenách roku 2011).
 Jeho fungování se řídí bodem 13 předlohy
 interinstitucionální dohody[16] mezi
 Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových
 záležitostech a o řádném finančním řízení.
 Nesmí překročit maximální roční
 částku ve výši 429 milionů EUR.
 5. NEPOVINNÉ PRVKY
 2011/0269 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY
 o Evropském fondu pro přizpůsobení
 se globalizaci (2014–2020)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na článek 175, jakož i články 42 a 43 této
 smlouvy,
 s


text:
ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[17],
 s ohledem na stanovisko Výboru
 regionů[18],
 v souladu s řádným
 legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Dne 26. března 2010 Evropská rada souhlasila s
 návrhem Komise zahájit novou strategii, Evropa 2020. Jednou ze tří priorit
 strategie Evropa 2020 je růst podporující začlenění, kterého lze
 dosáhnout posílením úlohy občanů pomocí vysoké úrovně
 zaměstnanosti, prostřednictvím investic do získávání dovedností, boje
 proti chudobě a modernizace pracovních trhů, odborné
 přípravy a systémů sociální ochrany, díky nimž budou moci lidé
 předvídat a zvládat změny a vybudovat soudržnější
 společnost.
 (2)
 Evropský fond pro přizpůsobení se
 globalizaci (EFG) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady
 (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu
 pro přizpůsobení se globalizaci[19]
 na dobu trvání finančního rámce od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013, aby
 mohla Unie prokázat solidaritu s pracovníky, kteří byli
 propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře
 světového obchodu způsobených globalizací, a poskytnout podporu
 při jejich rychlém znovuzačlenění do zaměstnání. Tento
 počáteční cíl EFG stále platí.
 (3)
 Sdělení Komise Evropskému parlamentu,
 Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru
 regionů nazvané „Rozpočet – Evropa 2020“[20] uznává úlohu EFG jako pružného fondu, který
 poskytuje pomoc propuštěným pracovníkům a pomáhá jim co
 nejrychleji najít nové zaměstnání. Unie by měla nadále poskytovat po
 dobu trvání víceletého finančního rámce od 1. ledna 2014 do 31. prosince
 2020 zvláštní jednorázovou podporu k usnadnění opětovného profesního
 začlenění pracovníků propuštěných v oblastech,
 odvětvích, na územích nebo na pracovních trzích, které utrpěly
 otřes způsobený vážným narušením hospodářství. Vzhledem ke svému
 účelu, jímž je poskytnout podporu v naléhavých a neočekávaných
 situacích, by měl EFG zůstat mimo víceletý finanční rámec.
 (4)
 Působnost nařízení (ES) č. 1927/2006
 byla rozšířena v roce 2009 nařízením Evropského parlamentu a Rady
 (ES) č. 546/2009[21] v
 rámci Plánu evropské hospodářské obnovy tak, aby se vztahovala i na
 pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku
 celosvětové finanční a hospodářské krize. Aby mohl být EFG
 použit v budoucích krizových situacích, mělo by do oblasti jeho
 působnosti být zahrnuto propouštění v důsledku vážného narušení
 hospodářství, které je způsobeno neočekávanou krizí srovnatelnou
 s finanční a hospodářskou krizí, jež postihuje hospodářství od
 roku 2008.
 (5)
 V souladu se sdělením „Rozpočet – Evropa
 2020“ by měla být rozšířena oblast působnosti EFG, aby se
 usnadnilo přizpůsobení zemědělců nové tržní situaci
 vyplývající z dohod o mezinárodním obchodu v odvětví zemědělství
 a vedoucí ke změně nebo k podstatné úpravě
 zemědělských činností postižených zemědělců, a to
 s cílem pomoci jim stát se strukturálně více konkurenceschopnými nebo
 usnadnit jejich přechod k nezemědělským činnostem.
 (6)
 Aby se zachoval evropský rozměr EFG, žádost o
 podporu by měla být uplatněna, pokud počet propuštěných
 zaměstnanců dosáhne minimální prahové hodnoty. Na malých pracovních
 trzích, jako jsou trhy malých členských států nebo odlehlých
 regionů, a za výjimečných okolností, mohou být žádosti
 předkládány při nižším počtu propuštěných
 zaměstnanců. Pokud jde o zemědělce, Komise by měla
 vymezit nezbytná kritéria v souvislosti s důsledky každé
 obchodní dohody.
 (7)
 Propuštění


text:
pracovníci by měli mít rovný
 přístup k EGF nezávisle na typu jejich pracovní smlouvy nebo pracovního
 poměru. Pracovníci se smlouvami na dobu určitou a pracovníci
 dočasně najímaní přes agentury, kteří byli propuštěni,
 jakož i vlastníci-vedoucí pracovníci mikropodniků, malých a středních
 podniků a osoby samostatně výdělečně činné,
 kteří ukončili svou činnost, a zemědělci, kteří
 mění nebo upraví své činnosti dle nové tržní situace v důsledku
 obchodních dohod, by proto měli být považováni za propuštěné
 pracovníky pro účely tohoto nařízení.
 (8)
 Pokud jde o zemědělce, oblast
 působnosti EFG by měla zahrnovat příjemce postižené
 dvoustrannými dohodami uzavřenými Unií v souladu s článkem XXIV GATT
 nebo vícestrannými dohodami uzavřenými v rámci Světové obchodní
 organizace. To se týká zemědělců, kteří změní nebo
 upraví své předchozí zemědělské činnosti v období, které
 začíná po parafování těchto obchodních dohod a končí tři
 roky po jejich plném provedení.
 (9)
 Finanční příspěvky z EFG by
 měly být zejména zaměřeny na aktivní opatření na trhu
 práce, jejichž cílem je rychlé opětovné začleňování
 propuštěných pracovníků do zaměstnání, a to jak v rámci
 původního odvětví jejich činnosti, tak mimo ně,
 včetně zemědělství. Zahrnutí finančních
 příspěvků do koordinovaného souboru individualizovaných služeb
 by proto mělo být omezeno.
 (10)
 Při vypracování koordinovaného balíku
 aktivních opatření politiky trhu práce by měly členské státy
 podporovat opatření, která významně přispějí k
 zaměstnatelnosti propuštěných pracovníků. Členské státy by
 měly usilovat o opětovné zapojení do zaměstnání nebo do nové
 činnosti u alespoň 50 % dotčených pracovníků do 12
 měsíců ode dne podání žádosti.
 (11)
 Aby účinně a rychle podpořily
 propuštěné pracovníky, měly by členské státy učinit vše pro
 to, aby předložily úplné žádosti. Poskytování doplňujících informací
 by mělo být mimořádné a časově omezené.
 (12)
 V souladu se zásadou řádného finančního
 řízení by finanční příspěvky z EFG neměly nahrazovat
 podpůrná opatření, která mají k dispozici propuštění pracovníci
 v rámci strukturálních fondů Unie nebo jiných politik či
 programů Unie.
 (13)
 Měla by být zahrnuta zvláštní ustanovení pro
 informační a komunikační činnosti týkající
 se případů podpory z EFG a jejích výsledků. Kromě
 toho k dosažení větší účinnosti komunikace s širokou veřejností
 a větší součinnosti mezi komunikačními činnostmi
 prováděnými na základě iniciativy Komise by měly zdroje
 přidělené na opatření v oblasti komunikace podle tohoto nařízení
 rovněž přispět ke komunikaci orgánů EU týkající se politických
 priorit Unie za předpokladu, že souvisejí s obecnými cíli tohoto
 nařízení.
 (14)
 Aby se zajistilo, že vyjádření
 solidarity Unie s pracovníky nebrzdí nedostatek zdrojů na spolufinancování
 ze strany členských států, měla by se míra spolufinancování
 upravit, přičemž maximální podíl příspěvku na náklady
 balíku a jeho provádění by měl činit 50 % jako norma, s
 možností zvýšit tuto sazbu až na 65 % v případě žádostí
 předložených těmi členskými státy, na jejichž území je
 alespoň jeden region na úrovni NUTS II způsobilý v rámci cíle
 strukturálních fondů „Konvergence“.
 (15)
 Aby se usnadnilo provádění tohoto
 nařízení, výdaje by měly být způsobilé buď ode dne, kdy
 členský stát nese administrativní výdaje pro provádění EFG, nebo ode
 dne, kdy členský stát začne poskytovat individualizované služby,
 nebo, v případě zemědělců, ode dne stanoveného
 v právním aktu


text:
Komise v souladu s čl. 4 odst. 3.
 (16)
 Za účelem pokrytí potřeb vzniklých
 během posledních měsíců každého roku je nezbytné zajistit, aby k
 1. září zůstala k dispozici nejméně jedna čtvrtina
 maximální roční částky EFG. Finanční příspěvky
 poskytnuté během zbývající části roku by měly být
 přidělovány s přihlédnutím k celkové horní hranici stanovené pro
 podporu zemědělcům ve víceletém finančním rámci.
 (17)
 Interinstitucionální dohoda mezi Evropským
 parlamentem, Radou a Komisí ze dne [..............] o spolupráci v rozpočtových
 záležitostech a o řádném finančním řízení[22] (dále jen „interinstitucionální dohoda“)
 určuje finanční rámec EFG.
 (18)
 V zájmu propuštěných pracovníků by
 členské státy a orgány Unie, které se účastní rozhodování o EFG,
 měly vyvinout co největší úsilí ke snížení doby zpracování
 a zjednodušení postupů.
 (19)
 Aby mohla Komise nepřetržitě monitorovat
 výsledky dosažené prostřednictvím pomoci z EFG, měly by členské
 státy předkládat průběžné a závěrečné zprávy
 o provádění EFG.
 (20)
 Členské státy musí zůstat odpovědné
 za provádění finančního příspěvku a za řízení
 a kontrolu opatření, na něž jsou poskytnuty finanční
 prostředky Unie, v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom)
 č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční
 nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (dále jen
 „finanční nařízení“)[23].
 Členské státy by měly odůvodnit způsob použití
 finančního příspěvku získaného z EFG.
 (21)
 Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže
 být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich
 může být z důvodu jejich rozsahu a účinků lépe dosaženo na
 úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou
 subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu
 se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku
 nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro
 dosažení stanovených cílů,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Cíle
 Toto nařízení zřizuje Evropský fond
 pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) na období víceletého
 finančního rámce od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
 Cílem EFG je přispět k
 hospodářskému růstu a zaměstnanosti v Unii tím, že jí umožní
 prokázat solidaritu s pracovníky, kteří byli propuštěni v
 důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu
 způsobených globalizací, v důsledku obchodních dohod, které se
 dotýkají zemědělství, nebo nečekané krize, a poskytnout
 finanční podporu pro jejich rychlé znovuzačlenění do
 zaměstnání nebo pro změnu či významnou úpravu jejich
 zemědělských činností.
 Cílem opatření, jež využívají
 finanční příspěvky z fondu podle čl. 2 písm. a) a b), je
 zajistit, aby minimálně 50 % pracovníků, kteří se
 účastní těchto opatření, do jednoho roku od data žádosti znovu
 nalezlo stálé zaměstnání.
 Článek 2
 Oblast působnosti
 Toto nařízení se vztahuje na žádosti
 členských států o finanční příspěvky poskytované:
 (a)
 pracovníkům, kteří byli propuštěni v
 důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu
 způsobených globalizací, jež se projevily zejména značným
 nárůstem dovozu do Unie, rychlým poklesem podílu Unie na trhu v daném
 odvětví nebo přemístěním činností do třetích zemí,
 pokud má toto propouštění pracovníků značný negativní dopad na
 místní, regionální nebo národní hospodářství;
 (b)
 pracovníkům, kteří byli propuštěni v
 důsledku vážného narušení místního, regionálního či národního
 hospodářství v důsledku neočekávané krize, za předpokladu,
 že lze určit prokazatelnou vazbu mezi propouštěním a danou


text:
krizí;
 (c)
 pracovníkům, kteří změnili své
 předchozí zemědělské činnosti nebo je upravili během období
 začínajícího po parafování obchodní dohody ze strany Unie, která obsahuje
 opatření s cílem liberalizace trhu pro příslušné zemědělské
 odvětví, a končícího tři roky po úplném provedení
 těchto opatření, a za předpokladu, že tato obchodní
 opatření vedou ke značnému nárůstu dovozu zemědělského
 produktu nebo produktů do Unie, s nímž je spojen významný pokles cen
 těchto produktů na úrovni Unie, nebo, je-li to relevantní, na národní
 či regionální úrovni.
 Článek 3
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se použijí
 následující definice pracovníka:
 (a)
 „pracovníkem“ se rozumí zaměstnanec s pracovní
 smlouvou na dobu neurčitou, jehož pracovní smlouva nebo poměr je v
 souladu s článkem 4; nebo
 (b)
 „pracovníkem“ se rozumí zaměstnanec v
 pracovním poměru na dobu určitou, jak je definováno ve směrnici
 Rady 1999/70/ES[24], jehož pracovní smlouva
 nebo vztah je v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nebo b) a končí
 a není obnoven/a ve lhůtě stanovené v uvedeném písmeni článku 4;
 nebo
 (c)
 „pracovníkem“ se rozumí pracovník dočasně
 najímaný přes agentury, jak je definováno v článku 3 směrnice
 Evropského parlamentu a Rady 2008/104/ES[25], jehož
 uživatelem je podnik v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nebo b) a jehož
 přidělení uživateli končí a není obnoveno ve lhůtě
 stanovené v uvedeném písmeni článku 4; nebo
 (d)
 „pracovníkem“ se rozumí vlastník-vedoucí pracovník
 mikropodniků, malých a středních podniků a osoba
 samostatně výdělečně činná (včetně
 zemědělců) a všichni členové domácnosti činní v
 daném hospodářství, za předpokladu, že, pokud se jedná o
 zemědělce, již byli zapojeni do výroby postižené příslušnou
 obchodní dohodou před tím, než byla provedena opatření týkající se
 konkrétního odvětví.
 Článek 4
 Kritéria pro pomoc
 1.
 Finanční příspěvek z EFG se poskytne
 v případě, že nastane některá z podmínek stanovených v čl.
 2 písm. a), b) a c), jež zapříčiní:
 (a)
 propuštění během doby čtyř
 měsíců nejméně 500 zaměstnanců jednoho podniku v
 členském státě, včetně pracovníků propuštěných
 dodavateli nebo výrobci, kteří jsou odběrateli uvedeného podniku;
 (b)
 propuštění během doby devíti
 měsíců nejméně 500 pracovníků, zejména z malých a
 středních podniků, působících v jednom hospodářském
 odvětví definovaném na úrovni NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom
 regionu nebo ve dvou sousedících regionech definovaných na úrovni NUTS II, nebo
 ve více než dvou sousedících regionech definovaných na úrovni NUTS II za
 předpokladu, že ve dvou kombinovaných regionech bylo propuštěno více
 než 500 zaměstnanců.
 2.
 V případě malých pracovních trhů
 nebo za mimořádných okolností, řádně odůvodněných
 žadatelským členským státem, je možné žádost o finanční
 příspěvek podle tohoto článku přijmout i přesto, že
 kritéria uvedená v odst. 1 písm. a) nebo b) nejsou zcela splněna, pokud má
 propuštění značný dopad na zaměstnanost a na místní
 hospodářství. Členský stát uvede, které z kritérii pro pomoc
 stanovených v odst. 1 písm. a) a b) není zcela splněno.
 3.
 Pokud jde o zemědělce, jestliže Komise po
 parafování obchodní dohody a na základě jí dostupných informací, dat a
 analýz shledá, že podmínky pro podporu v souladu s čl. 2 písm. c)
 budou pravděpodobně splněny u významného


text:
počtu
 zemědělců, přijme akty v přenesené pravomoci v souladu
 s článkem 24 a určí způsobilá odvětví nebo produkty,
 přičemž tam, kde je to relevantní, vymezí dotčené zeměpisné
 oblasti, stanoví maximální částku pro potenciální podporu na úrovni Unie,
 referenční období a podmínky způsobilosti pro
 zemědělce a data způsobilosti pro výdaje; dále stanoví
 lhůtu pro předkládání žádostí a, je-li to nezbytné, obsah těchto
 žádostí v souladu s čl. 8 odst. 2.
 4.
 Pokud vlastníci-vedoucí pracovníci
 mikropodniků, malých a středních podniků a osoby
 samostatně výdělečně činné změní nebo
 v případě zemědělců upraví své předchozí
 činnosti, považují se tyto situace pro účely tohoto nařízení za
 propouštění.
 Článek 5
 Stanovení počtu propuštěných
 pracovníků
 Pro stanovení počtu propuštěných
 pracovníků ve smyslu čl. 4 odst. 1 se za propuštěné pracovníky
 považují:
 (a)
 pracovníci s pracovní smlouvou na dobu
 neurčitou nebo pracovníci se smlouvou na dobu určitou, jež je
 ukončena před uplynutím sjednané doby jejího trvání, ode:
 (1)
 dne jednotlivé výpovědi z pracovního
 poměru, kterou zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje
 jeho pracovní poměr; nebo
 (2)
 dne skutečného skončení pracovního
 poměru před uplynutím sjednané doby jeho trvání; nebo
 (3)
 dne, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3
 odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES[26] písemně oznámí
 příslušnému orgánu veřejné moci plánované hromadné propouštění;
 v tomto případě žadatelský členský stát poskytne Komisi
 dodatečné informace o skutečném počtu propuštěných pracovníků
 v souladu s čl. 4 odst. 1, a to předtím, než Komise dokončí
 posouzení;
 (b)
 pracovníci zaměstnaní na dobu určitou a
 pracovníci dočasně najímaní přes agentury, buď ode:
 (1)
 dne skutečného skončení pracovní smlouvy,
 nebo
 (2)
 ukončení přidělení uživateli, nebo
 (3)
 dne, kdy se tito pracovníci stávají
 nezaměstnanými.
 (c)
 U vlastníků-vedoucích pracovníků
 mikropodniků, malých a středních podniků a osob samostatně
 výdělečně činných (včetně
 zemědělců) se propuštění počítá buď ode dne ukončení
 činnosti způsobeného jakoukoli podmínkou stanovenou v článku 2
 a vymezeného v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo
 správními předpisy, nebo ode dne uvedeného Komisí v jejím aktu
 v přenesené pravomoci přijatém v souladu s čl. 4
 odst. 3.
 Členský stát ve své žádosti upřesní
 pro každý podnik nebo osobu samostatně výdělečně
 činnou způsob stanovení počtu propuštěných pracovníků.
 Článek 6
 Způsobilí pracovníci
 Žadatelský členský stát může
 poskytnout individualizované služby spolufinancované z EFG dotčeným
 pracovníkům, mezi něž mohou patřit:
 (a)
 všichni pracovníci propuštění v souladu s
 článkem 5, ve lhůtě stanovené v čl. 4 odst. 1, 2 nebo 3,
 (b)
 pracovníci, kteří byli propuštěni
 před nebo po období stanoveném v čl. 4 odst. 1 písm. a) nebo odst. 2
 v případech, kdy se žádost podle čl. 4 odst. 2 odchyluje od kritérií
 stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a),
 (c)
 zemědělci, kteří změnili nebo
 upravili své předchozí zemědělské činnosti
 v návaznosti na parafování obchodní dohody ze strany Unie uvedené v aktu
 v přenesené pravomoci přijatém v souladu s čl. 4 odst. 3.
 Pracovníci uvedení v písmenu b) se považují za
 způsobilé, pokud byli propuštěni po všeobecném oznámení plánovaného
 propouštění a lze-li prokázat jednoznačnou příčinnou
 souvislost s událostí, jež vedla k propouštění během
 referenčního období.
 Článek 7
 Způsobilá opatření
 1.
 Finanční příspěvek může být


text:
poskytnut na aktivní opatření na trhu práce, která jsou součástí
 koordinovaného balíku individualizovaných služeb navržených s cílem usnadnit
 opětovné profesní začlenění propuštěných pracovníků,
 jimž je určena podpora, do zaměstnání nebo zahájení samostatné
 výdělečné činnosti nebo, v případě
 zemědělců, změnit či upravit jejich předchozí
 činnosti.. Součástí koordinovaného balíku individualizovaných služeb
 může být zejména:
 (a)
 pomoc při hledání zaměstnání, poradenství
 pro volbu povolání, poradenské služby, mentorství, pomoc při
 outplacementu, podpora podnikání, podpora samostatné výdělečné
 činnosti a zakládání podniků nebo při změně či
 úpravě činnosti (včetně investic do hmotných aktiv),
 spolupráce, odborná příprava a rekvalifikace podle konkrétních
 potřeb, včetně dovedností v oblasti informačních a
 komunikačních technologií a osvědčení získaných zkušeností;
 (b)
 zvláštní časově omezená opatření,
 jako jsou příspěvky při hledání zaměstnání, pobídky
 zaměstnavatelů k přijímání pracovníků, příspěvky
 na mobilitu, denní příspěvky nebo příspěvky na odbornou
 přípravu (včetně náhrad pro pečovatele nebo pomocné služby
 v zemědělském podniku), přičemž všechna jsou omezena
 na dobu zdokumentovaného aktivního hledání zaměstnání nebo na celoživotní
 vzdělávání či odbornou přípravu;
 (c)
 opatření zaměřená na povzbuzení
 zejména znevýhodněných či starších pracovníků, aby zůstali
 na trhu práce, nebo se na něj vrátili.
 Náklady na opatření podle písmene b) nesmí
 překročit 50 % celkových nákladů na koordinovaný balík
 individualizovaných služeb uvedených v tomto odstavci.
 Náklady na investice do hmotných aktiv na
 samostatnou výdělečnou činnost a zakládání podniků
 nebo při změně či úpravě činnosti nesmí
 překročit 35 000 EUR.
 2.
 Pro finanční příspěvek z EFG
 nejsou způsobilá tato opatření:
 (a)
 zvláštní časově omezená opatření,
 jak je uvedeno v odst. 1 písm. b), která nejsou podmíněna aktivní
 účastí cílových pracovníků při hledání zaměstnání
 nebo odborné přípravě;
 (b)
 opatření, za něž jsou odpovědné
 podniky na základě vnitrostátních právních předpisů nebo
 kolektivních smluv.
 3.
 Z podnětu žadatelského členského státu
 lze poskytnout finanční příspěvek na přípravné,
 řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací
 činnosti.
 Článek 8
 Žádosti
 1.
 Členský stát předloží Komisi úplnou
 žádost ve lhůtě 12 týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria
 stanovená v čl. 4 odst. 1 nebo 2, nebo případně před
 termínem, který stanovila Komise v souladu s čl. 4 odst. 3. Za
 výjimečných a řádně odůvodněných okolností může
 žadatelský členský stát žádost doplnit dodatečnými informacemi do šesti
 měsíců ode dne podání žádosti, přičemž poté Komise žádost vyhodnotí
 na základě dostupných informací. Komise dokončí posouzení žádosti do
 dvanácti týdnů ode dne obdržení úplné žádosti nebo (v případě
 neúplné žádosti) šesti měsíců po datu původní žádosti, podle
 toho, která z těchto skutečností nastane dříve.
 2.
 Žádost musí obsahovat tyto informace:
 (a)
 odůvodněnou analýzu vztahu mezi
 propouštěním a velkými změnami ve struktuře světového
 obchodu nebo vážným narušením místní, regionální nebo národní ekonomiky
 způsobeným neočekávanou krizí nebo novou situací na zemědělském
 trhu v členském státě vyplývající z dopadů obchodní dohody
 parafované Evropskou unií v souladu s článkem XXIV GATT nebo vícestrannou
 dohodou parafovanou v rámci Světové obchodní organizace, podle čl. 2
 písm. c). Tato analýza musí vycházet ze statistických a dalších informací na
 úrovni nejvhodnější k prokázání splnění kritérií pro pomoc
 stanovených v článku 4;
 (b)
 posouzení počtu propuštěných
 zaměstnanců v souladu s článkem 5 a vysvětlení
 událostí,


text:
jež k těmto případům propouštění vedly;
 (c)
 určení případných propouštějících
 podniků, dodavatelů nebo výrobců, kteří jsou
 odběrateli daných podniků, odvětví a kategorií pracovníků,
 jimž je určena podpora;
 (d)
 očekávaný dopad propouštění na místní,
 regionální a národní hospodářství nebo zaměstnanost;
 (e)
 odhadovaný rozpočet pro každou ze
 součástí koordinovaného balíku individualizovaných služeb na podporu
 cílových pracovníků;
 (f)
 data, kdy bylo zahájeno poskytování
 individualizovaných služeb postiženým pracovníkům a činnosti
 vztahující se k provádění EFG, jak je stanoveno v čl. 7 odst. 1 a 3,
 nebo na něž se jejich zahájení plánuje;
 (g)
 Postupy pro případnou konzultaci se sociálními
 partnery nebo jinými relevantními organizacemi;
 (h)
 prohlášení o shodě požadované podpory z EFG s
 procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu, jakož i
 prohlášení, že individualizované služby nenahrazují opatření, za která
 jsou odpovědné podniky na základě vnitrostátních právních
 předpisů nebo kolektivních smluv;
 (i)
 zdroje spolufinancování na vnitrostátní úrovni;
 (j)
 je-li to relevantní, také veškeré další požadavky,
 které mohou být stanoveny v aktu v přenesené pravomoci přijatém
 v souladu s čl. 4 odst. 3.
 3.
 Na základě informací uvedených v odstavci 2 a
 všech dalších informací, které předloží žadatelský členský stát ve
 lhůtě stanovené v odstavci 1, posoudí Komise na základě
 konzultace s dotčeným členským státem, zda jsou splněny
 podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku.
 Článek 9
 Doplňkovost, soulad a
 koordinace
 1.
 Podpora propuštěným pracovníkům doplní
 opatření členských států na celostátní, regionální a místní úrovni.
 2.
 Finanční příspěvek je omezen na to,
 co je nezbytné k zajištění solidarity a podpory jednotlivým
 propuštěným pracovníkům. Činnosti podporované EFG jsou v souladu
 s předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy,
 včetně pravidel pro poskytování státní pomoci.
 3.
 V souladu s jejich příslušnými
 odpovědnostmi zajistí Komise a žadatelský členský stát koordinaci
 pomoci z fondů Unie.
 4.
 Žadatelský členský stát zajistí, aby
 specifická opatření, na něž se vztahuje finanční
 příspěvek, neobdržela rovněž pomoc z jiných finančních
 nástrojů Unie.
 Článek 10
 Rovnost mužů a žen a
 nediskriminace
 Komise a členské státy zajistí podporu
 rovnosti mezi ženami a muži a začlenění hlediska rovnosti pohlaví do
 různých etap provádění finančního příspěvku. Komise a
 členské státy učiní příslušná opatření k předcházení
 jakékoli diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu,
 náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení,
 věku nebo sexuální orientace a typu pracovní smlouvy nebo pracovního
 poměru v přístupu k finančnímu příspěvku a
 v průběhu provádění jeho různých etap.
 Článek 11
 Technická pomoc z
 podnětu Komise
 1.
 EFG může z podnětu Komise
 v mezích horního limitu 0,5 % z roční maximální částky
 EFG financovat činnosti zahrnující přípravu, monitorování, sběr
 dat a vytváření vědomostní základny pro provádění EFG.
 Může rovněž financovat administrativní a technickou podporu,
 činnosti v oblasti šíření informací a komunikace, jakož i audit,
 kontrolu a hodnocení nezbytné k provádění tohoto nařízení.
 2.
 Rozpočtový orgán na základě návrhu Komise
 poskytne na počátku každého roku částku na technickou pomoc
 v mezích horního limitu stanoveného v odstavci 1.
 3.
 Úkoly stanovené v odstavci 1 jsou
 prováděny v souladu s finančním nařízením a jeho
 prováděcími pravidly použitelnými na tento způsob plnění
 rozpočtu.
 4.
 Technická pomoc Komise zahrnuje poskytování


text:
informací a poradenství členským státům při využívání,
 monitorování a hodnocení EFG. Komise může informace o využívání
 EFG poskytovat rovněž evropským a vnitrostátním sociálním
 partnerům.
 Článek 12
 Informace, komunikace a
 propagace
 1.
 Žadatelský členský stát poskytuje a
 zveřejňuje informace týkající se financovaných opatření.
 Informace jsou určeny pracovníkům, jimž je určena podpora,
 místním a regionálním orgánům, sociálním partnerům, médiím a
 široké veřejnosti. Mají zdůraznit úlohu Unie a zajistit
 zviditelnění příspěvku z EFG.
 2.
 Komise zřídí webové stránky, které budou k
 dispozici ve všech jazycích Unie a budou poskytovat informace o EFG a
 pokyny k předkládání žádostí a informace o přijatých a
 zamítnutých žádostech, a zdůrazní úlohu rozpočtového orgánu.
 3.
 Komise provede informační a komunikační
 činnosti týkající se případů pomoci z EFG a jejích
 výsledků.
 4.
 Zdroje přidělené na komunikační
 opatření v rámci tohoto nařízení rovněž přispějí
 k zahrnutí komunikace orgánů EU týkající se politických priorit
 Evropské unie za předpokladu, že souvisejí s obecnými cíli tohoto
 nařízení.
 Článek 13
 Stanovení finančního
 příspěvku
 1. Na základě posouzení
 provedeného v souladu s čl. 8 odst. 3 a s ohledem zejména na počet
 pracovníků, jimž je určena podpora, Komise co nejdříve vyhodnotí
 navržená opatření a odhadované náklady a navrhne výši případného
 finančního příspěvku, který může být poskytnut v mezích
 dostupných zdrojů. Tato částka nesmí přesáhnout
 50 % celkové výše odhadovaných nákladů uvedených v čl. 8
 odst. 2 písm. e) nebo 65 % těchto nákladů v
 případě žádostí předložených členským státem, na jehož
 území je alespoň jeden region na úrovni NUTS II způsobilý v rámci
 cíle strukturálních fondů „Konvergence“. Komise ve svém hodnocení takových
 případů rozhodne, zda je 65% míra spolufinancování
 odůvodněná.
 2. Pokud na základě
 hodnocení provedeného v souladu s čl. 8 odst. 3 dospěje Komise
 k závěru, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí
 finančního příspěvku podle tohoto nařízení, zahájí
 okamžitě řízení stanovené v článku 15.
 3. Pokud na základě
 hodnocení provedeného v souladu s čl. 8 odst. 3 dospěje Komise
 k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního
 příspěvku splněny nejsou, oznámí tuto skutečnost co
 nejdříve žadatelskému členskému státu.
 Článek 14
 Způsobilost výdajů
 Výdaje jsou způsobilé pro poskytnutí
 finančního příspěvku od dnů stanovených v čl. 8 odst.
 2 písm. h), kdy členský stát začne poskytovat individualizované
 služby pracovníkům, kterým je pomoc určena, nebo kdy zahájí
 administrativní výdaje na provádění EFG v souladu s čl. 7 odst.
 1 a 3. V případě zemědělců jsou výdaje
 způsobilé pro příspěvek ode dne stanoveného v aktu v
 přenesené pravomoci přijatém v souladu s čl. 4 odst. 3.
 Článek 15
 Rozpočtový proces
 1. Podmínky pro EFG jsou v
 souladu s ustanoveními bodu 13 interinstitucionální dohody.
 2. Prostředky týkající se
 EFG jsou zařazeny do souhrnného rozpočtu Evropské unie na prozatímním
 základě.
 3. Pokud Komise dospěje k
 závěru, že jsou splněny podmínky pro uvolnění
 prostředků z EFG, předloží návrh na jejich použití. Rozhodnutí
 použít EFG přijmou společně obě složky rozpočtového
 orgánu. Rada rozhoduje kvalifikovanou většinou a Evropský parlament
 rozhoduje většinou hlasů svých členů a třemi
 pětinami odevzdaných hlasů.
 Současně s předložením návrhu
 rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise
 oběma složkám rozpočtového


text:
orgánu návrh na převod do
 příslušných rozpočtových linií. V případě neshody budou
 zahájeny třístranné rozhovory.
 Převody související s EFG se provádějí v
 souladu s finančním nařízením.
 4. Společně s návrhem
 rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise
 rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to
 prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy
 rozpočtový orgán přijme rozhodnutí o uvolnění
 prostředků z EFG.
 5. Návrh uvedený v odstavci 3
 obsahuje tyto prvky:
 (a)
 posouzení provedené v souladu s čl. 8 odst. 3
 společně se shrnutím informací, na nichž je uvedené posouzení
 založeno;
 (b)
 důkazy, že podmínky stanovené v článcích
 4 a 9 jsou splněny; a dále
 (c)
 důvody ospravedlňující navrhované
 částky.
 6. Ke dni 1. září každého
 roku nejméně jedna čtvrtina z nejvyšší roční částky EFG
 zůstane k dispozici, aby bylo možné pokrýt potřeby na konci
 roku.
 Článek 16
 Vyplacení a použití
 finančního příspěvku
 1.
 Po vstupu v platnost rozhodnutí o poskytnutí
 finančního příspěvku v souladu s čl. 15 odst. 4 vyplatí
 Komise členskému státu finanční příspěvek ve formě
 předběžného financování ve výši nejméně 50 %
 finančního příspěvku Unie členskému státu, a to v zásadě
 do patnácti dnů, přičemž v případě potřeby
 proběhne následně vyplacení formou průběžných a
 konečných plateb. Předběžné financování se vyúčtuje
 při ukončení poskytování finančního příspěvku v
 souladu s čl. 18 odst. 3.
 2.
 Tento finanční příspěvek bude prováděn
 v rámci sdíleného řízení mezi členskými státy a Komisí v souladu s
 finančním nařízením.
 3.
 Podrobné podmínky financování, zejména míru
 předběžného financování a způsoby průběžných a
 konečných plateb, stanoví Komise v rozhodnutí o poskytnutí finančního
 příspěvku uvedeném v čl. 15 odst. 4.
 Průběžné platby se provádějí s
 cílem uhradit výdaje vzniklé členským státům při provádění
 způsobilých opatření, za podmínky, že Komisi bude předložen
 výkaz výdajů podepsaný zástupcem akreditovaného veřejného subjektu podle
 článku 21.
 4.
 Členský stát provede způsobilé akce
 stanovené v článku 6 co nejdříve, avšak ne později než 24
 měsíců od data žádosti, v souladu s čl. 8 odst. 1.
 5.
 Při provádění opatření zahrnutých v
 balíku individualizovaných služeb může členský stát předložit
 Komisi návrh na změnu zahrnutých opatření přidáním dalších
 způsobilých opatření uvedených v čl. 7 odst. 1 písm. a) a c), za
 předpokladu, že tyto změny jsou řádně odůvodněné
 a celkově není překročena výše finančního
 příspěvku podle odstavce 1. Komise zhodnotí navrhované změny a v
 případě souhlasu uvědomí členský stát.
 6.
 Výdaje podle čl. 7 odst. 3 jsou způsobilé
 do uplynutí lhůty pro předložení zprávy.
 Článek 17
 Používání eura
 Veškeré částky v žádostech, rozhodnutích
 o poskytnutí finančních příspěvků a zprávách v rámci
 tohoto nařízení, jakož i v jakýchkoli jiných souvisejících dokumentech se
 vyjadřují v eurech.
 Článek 18
 Průběžná a
 závěrečná zpráva a ukončení pomoci
 1.
 Nejpozději 15 měsíců po datu žádosti
 podle čl. 8 odst. 1 nebo k datu stanovenému v aktu v přenesené
 pravomoci přijatém v souladu s čl. 4 odst. 3 předloží
 členský stát Komisi průběžnou zprávu o provádění
 finančního příspěvku obsahující informace o financování,
 časovém rozvrhu a typech činností, které již byly vykonány, a
 míře opětovného začlenění do zaměstnání nebo do nových


text:
činností dosažené 12 měsíců po datu žádosti.
 Prozatímní zpráva kromě toho obsahuje
 následující informace:
 (a)
 popis koordinovaného balíku individualizovaných
 služeb a souvisejících nákladů, včetně toho, jak doplňují
 opatření financovaná jinými vnitrostátními fondy nebo fondy Unie, jakož i
 informace o činnostech, které jsou povinné pro dotyčné podniky na
 základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních
 smluv;
 (b)
 popis opatření přijatých a plánovaných
 vnitrostátními, regionálními nebo místními orgány, fondy Unie, sociálními
 partnery a podniky, včetně odhadu, jak přispívají k
 začlenění pracovníků do zaměstnání nebo k nové
 činnosti.
 2.
 Nejpozději šest měsíců po uplynutí
 lhůty uvedené v čl. 16 odst. 4 předloží členský stát Komisi
 závěrečnou zprávu o provádění finančního
 příspěvku, včetně informací o druhu činností a
 hlavních výsledcích, charakteristikách cílových pracovníků a jejich
 postavení v zaměstnání společně s výkazem obsahujícím
 odůvodnění výdajů a, je-li to možné, údaje o vzájemné
 doplňkovosti daných opatření s opatřeními financovanými
 prostřednictvím ESF.
 3.
 Komise nejpozději šest měsíců poté,
 co obdržela veškeré informace požadované podle odstavce 2, ukončí
 poskytování finančního příspěvku určením konečné
 částky finančního příspěvku a případných vyrovnání
 členským státem v souladu s článkem 22.
 Článek 19
 Dvouletá zpráva
 1.
 Do 1. srpna každého druhého roku a poprvé v roce
 2015 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě kvantitativní a
 kvalitativní zprávu o činnostech prováděných v rámci tohoto
 nařízení a nařízení č. 1927/2006 v předchozích dvou letech.
 Tato zpráva bude zaměřena zejména na výsledky dosažené
 prostřednictvím EFG a bude obsahovat zejména informace týkající se
 předložených žádostí, přijatých rozhodnutí, financovaných opatření
 včetně jejich doplňkovosti s opatřeními financovanými
 ostatními fondy Unie, zejména Evropského sociálního fondu (ESF)
 a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), a
 ukončení poskytovaného finančního příspěvku. Měla by
 rovněž dokumentovat ty žádosti, které byly zamítnuty nebo omezeny
 z důvodu nedostatečných prostředků nebo
 nezpůsobilosti.
 2.
 Zpráva je předána pro informaci Evropskému
 hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním
 partnerům.
 Článek 20
 Hodnocení
 1.
 Komise z vlastního podnětu a v úzké spolupráci
 s členskými státy provede:
 (a)
 do 30. června 2018 hodnocení účinnosti a
 udržitelnosti dosažených výsledků v polovině období;
 (b)
 do 31. prosince 2022 hodnocení ex post s
 pomocí externích odborníků s cílem zjistit dopad EFG a jeho přidanou
 hodnotu.
 2.
 Výsledky hodnocení jsou pro informaci předány
 Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu
 výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.
 Článek 21
 Řízení a finanční
 kontrola
 1.
 Aniž je dotčena odpovědnost Komise za
 plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie, odpovídají za řízení
 opatření, na něž se vztahuje podpora z EFG, jakož i za finanční
 kontrolu těchto opatření v první řadě členské
 státy. Mezi kroky, které k tomuto účelu podniknou, patří:
 (a)
 ověření, že byly zřízeny řídící
 a kontrolní systémy a že jsou v praxi prováděny způsobem, který
 zajišťuje účinné a správné využívání prostředků Unie
 v souladu se zásadami řádného finančního řízení;
 (b)
 ověření, že financovaná opatření
 byla řádně provedena;
 (c)
 zajištění, aby se financované výdaje zakládaly
 na ověřitelných podkladech a aby byly správné a řádné;
 (d)
 předcházení nesrovnalostem, jejich odhalování
 a náprava, jak je definováno v [nařízení Evropského parlamentu a Rady
 (EU) č. .../... ze dne ..., kterým se


text:
stanoví všeobecná ustanovení týkající se
 Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu
 soudržnosti a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1083/2006 o
 strukturálních fondech], a vymáhání neoprávněně vyplacených
 částek případně spolu s úroky z prodlení. Veškeré nesrovnalosti
 oznámí Komisi a informují ji o vývoji správních a právních řízení.
 2.
 Členské státy akreditují subjekty
 odpovědné za řádnou správu a řízení opatření podporovaných
 z EFG v souladu s článkem 56 finančního nařízení
 a s kritérii a postupy stanovenými ve všeobecném nařízení o
 strukturálních fondech. Do 1. února následujícího rozpočtového roku
 tyto akreditované subjekty poskytnou Komisi informace uvedené v čl. 56
 odst. 5 finančního nařízení.
 3.
 Členské státy provedou požadované
 finanční opravy, pokud je zjištěna nesrovnalost. Tyto opravy
 provedené členským státem spočívají ve zrušení celého finančního
 příspěvku nebo jeho části. Členský stát získá zpět
 jakoukoli částku ztracenou v důsledku odhalené nesrovnalosti a
 vrátí ji Komisi, přičemž není-li částka vrácena příslušným
 členským státem v povolené lhůtě, přičítá se úrok z
 prodlení.
 4.
 Komise v rámci své odpovědnosti za
 provádění souhrnného rozpočtu Evropské unie učiní veškeré kroky
 nezbytné k tomu, aby ověřila, zda jsou financované činnosti
 prováděny v souladu se zásadami řádného a účinného
 finančního řízení. Je odpovědností žadatelského členského
 státu, aby zajistil, že má řádně fungující řídící a kontrolní
 systémy. Komise se ujistí, že tyto systémy existují.
 Za tímto účelem, aniž jsou dotčeny
 pravomoci Účetního dvora nebo kontroly prováděné členskými státy
 podle vnitrostátních právních a správních předpisů, mohou
 úředníci nebo zaměstnanci Komise u opatření financovaných z EFG
 provádět kontroly na místě, včetně kontroly výběrových
 souborů, přičemž je oznámí alespoň jeden pracovní den
 předem. Komise oznamuje kontroly žadatelskému členskému státu, aby
 obdržela veškerou nezbytnou pomoc. Těchto kontrol se mohou účastnit
 úředníci nebo zaměstnanci dotyčného členského státu.
 5.
 Členský stát zajistí, aby všechny podklady
 týkající se vynaložených výdajů byly k dispozici Komisi a
 Účetnímu dvoru po dobu tří let následujících po ukončení
 finančního příspěvku obdrženého z EFG.
 Článek 22
 Vrácení finančního
 příspěvku
 1.
 V případě, že částka skutečných
 nákladů na opatření je nižší než odhadnutá částka uvedená v
 souladu s článkem 15, přijme Komise rozhodnutí, a to
 prostřednictvím prováděcího aktu, požadující po členském státu
 vrácení odpovídající části obdrženého finančního příspěvku.
 2.
 Pokud členský stát neplní povinnosti uvedené v
 rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, podnikne Komise
 nezbytné kroky přijetím rozhodnutí prostřednictvím prováděcího
 aktu s cílem požádat členský stát o vrácení celého obdrženého
 finančního příspěvku nebo jeho části.
 3.
 Před přijetím rozhodnutí podle
 odstavců 1 nebo 2 provede Komise vhodné posouzení dané věci, a
 zejména poskytne členskému státu stanovenou lhůtu, ve které daný stát
 předloží své připomínky.
 4.
 Pokud po provedení nezbytných ověření
 Komise dospěje k závěru, že členský stát neplní své povinnosti
 podle čl. 21 odst. 1, rozhodne, pokud není dosaženo dohody a pokud
 členský stát neprovedl opravy ve lhůtě stanovené Komisí,
 s přihlédnutím k případným připomínkám členského
 státu, do tří měsíců po skončení lhůty uvedené
 v odstavci 3 o provedení nezbytných finančních oprav a zruší
 přitom celý finanční příspěvek na dotyčné
 opatření z EFG nebo jeho část. Každá částka ztracená
 v důsledku odhalené


text:
nesrovnalosti musí být získána zpět,
 a není-li částka vrácena žadatelským členským státem
 v povolené stanovené lhůtě, přičítá se úrok
 z prodlení.
 Článek 23
 Finanční řízení
 podpory pro zemědělce
 Odchylně od článků 21 a 22
 může být podpora pro zemědělce řízena a kontrolována v
 souladu s nařízením (ES) č. ............ o financování, řízení a
 monitorování společné zemědělské politiky.
 Článek 24
 Výkon přenesené
 pravomoci
 1.
 Pravomoci přijímat akty v přenesené
 pravomoci jsou Komisi uděleny podle podmínek stanovených v tomto
 článku.
 2.
 Přenesení pravomoci uvedené v tomto
 nařízení se uděluje na dobu neurčitou od data vstupu tohoto
 nařízení v platnost.
 3.
 Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení
 pravomoci uvedená v článku 4 kdykoli zrušit.
 Rozhodnutím o zrušení se ukončuje
 přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá
 účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku
 Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm
 upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v
 přenesené pravomoci.
 4.
 Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise
 neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
 5.
 Akt v přenesené pravomoci přijatý podle
 čl. 4 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský
 parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě 2 měsíců ode
 dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada
 před uplynutím této lhůty informují Komisi, že námitky nevysloví. Tato
 lhůta se z podnětu Evropského parlamentu a Rady prodlužuje o 2
 měsíce.
 Článek 25
 Zrušení
 Nařízení (ES) č. 1927/2006 se ruší s
 platností od 1. ledna 2014.
 Použije se i nadále pro žádosti
 předložené do 31. prosince 2013.
 Článek 26
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se na všechny žádosti podané v období
 od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu
 a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne [...].
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 1.2. Příslušné
 oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3. Povaha
 návrhu/podnětu
 1.4. Cíle
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.6. Doba
 trvání akce a finanční dopad
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla
 pro sledování a podávání zpráv
 2.2. Systém
 řízení a kontroly
 2.3. Opatření
 k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
 NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy
 víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 3.2. Odhadovaný
 dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný
 dopad na výdaje
 3.2.2. Odhadovaný dopad na
 operační prostředky
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 prostředky správní povahy
 3.2.4. Soulad se stávajícím
 víceletým finančním rámcem
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY
 1.
 RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.
 Název návrhu/podnětu
 Návrh
 nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro
 přizpůsobení se globalizaci na období 2014−2020
 1.2.
 Příslušné oblasti politik podle
 členění ABM/ABB[27]
 Aktivita
 ABB: Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci uvedený v plánu
 řízení GŘ EMPL pro rok 2010
 1.3.
 Povaha návrhu/podnětu
 ̈ Návrh/podnět
 se týká nové akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné


text:
akci[28]
 X Návrh/podnět se
 týká prodloužení stávající akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4.
 Cíle
 1.4.1.
 Víceleté strategické cíle Komise sledované
 návrhem/podnětem
 Návrh
 spadá do sdělení „Rozpočet – Evropa 2020“ obsahujícího víceletý
 finanční rámec 2014–2020.
 1.4.2.
 Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl č. 1: zachovat účast
 pracovníků, kteří byli propuštěni v důsledku změn ve
 struktuře světového obchodu a neočekávaných krizí, na trhu
 práce.
 Specifický cíl č. 2: začlenit
 zaměstnance v pracovním poměru na dobu určitou a pracovníky
 dočasně najímané přes agentury do oblasti působnosti EFG.
 Specifický cíl č. 3: začlenit
 vlastníky-vedoucí pracovníky mikropodniků, malých a středních
 podniků a osoby samostatně výdělečně činné
 (včetně zemědělců).
 Příslušné aktivity ABM/ABB: Evropský fond
 pro přizpůsobení se globalizaci (EFG)
 1.4.3.
 Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte
 účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
 skupiny.
 Tento
 návrh umožní Evropské unii, aby prostřednictvím EFG při 50% míře
 spolufinancování nadále podporovala aktivní opatření na trhu práce pro
 pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku globalizace
 obchodu a neočekávaných krizí. Tato sazba může být zvýšena na
 65 % v případě, že členské státy, na jejichž území je
 alespoň jeden region na úrovni NUTS II způsobilý v rámci cíle
 strukturálních fondů „Konvergence“. Soubor způsobilých obyvatel je
 rozšířen na zaměstnance s pracovním poměrem na dobu
 určitou, pracovníky dočasně najímané přes agentury a
 vlastníky-vedoucí pracovníky mikropodniků, malých a středních
 podniků a osoby samostatně výdělečně činné
 (včetně zemědělců).
 1.4.4.
 Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
 sledovat.
 -
 počet obdržených žádostí o podporu z EFG,
 -
 počet propuštěných pracovníků, jimž je pomoc z EFG
 určena,
 -
 počet propuštěných pracovníků, kteří se na základě
 opatření podporovaných z EFG opět začlenili do
 zaměstnání.
 1.5.
 Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1.
 Potřeby, které mají být uspokojeny v
 krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Nařízení
 (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení
 se globalizaci musí být přezkoumáno do konce roku 2013. Tento
 přezkum, který se provede pomocí navrhovaného nařízení, umožní, aby
 fond i nadále fungoval během období víceletého finančního rámce
 2014–2020, aby rozšířil svou oblast působnosti tak, aby se vztahovala
 na další způsobilé obyvatele, a aby mohly být změněny
 některé technické detaily s cílem zlepšit jeho fungování.
 1.5.2.
 Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Unie
 prostřednictvím EFG umožňuje doplnit vnitrostátní prostředky,
 které jsou k dispozici k opětovnému profesnímu
 začlenění pracovníků propuštěných v důsledku
 globalizace obchodu nebo neočekávaných krizí. Zkušenosti doposud získané
 v souvislosti s EFG ukazují, že zapojení Unie umožňuje poskytovat
 více cílenou podporu, na delší období, často včetně opatření,
 která by bez zapojení EFG nebylo možné poskytnout.
 1.5.3.
 Závěry vyvozené z podobných zkušeností v
 minulosti
 Viz
 zkušenosti získané v souvislosti s nařízením (ES) č. 1927/2006,
 jak je uvedeno v důvodové zprávě.
 1.5.4.
 Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními
 nástroji
 EFG
 je provázán s Evropským sociálním fondem a tato vazba je zdrojem synergie.
 1.6.
 Doba trvání akce a finanční dopad
 –
 X Časově omezený návrh/podnět
 –
 X Návrh/podnět s
 platností od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020
 –
 ̈ Finanční dopad od RRRR do RRRR
 ̈ Časově


text:
neomezený návrh/podnět
 –
 Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
 RRRR,
 –
 poté plné fungování.
 1.7.
 Předpokládaný způsob řízení[29]
 ̈ Přímé centralizované řízení Komisí
 ̈ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
 svěřeny:
 –
 ̈ výkonným agenturám
 –
 ̈ subjektům zřízeným Společenstvími[30]
 –
 ̈ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
 pověřeným výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
 podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označených v příslušném
 základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
 X Sdílené řízení
 s členskými státy
 ̈ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 ̈ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
 Pokud vyberete více
 způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 2.
 SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.
 Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte
 četnost a podmínky.
 Podle
 článku 19 navrhovaného nařízení musí Komise předložit každý rok
 Evropskému parlamentu a Radě kvantitativní a kvalitativní zprávu o činnostech
 prováděných v rámci tohoto nařízení v předchozích dvou letech.
 Tato zpráva obsahuje mimo jiné připomínky Komise k monitorovacím činnostem
 během příslušných let.
 V
 souladu s článkem 20 navrhovaného nařízení provede Komise do konce
 června 2018 v úzké spolupráci s členskými státy hodnocení v polovině
 období, které se bude týkat účinnosti a udržitelnosti výsledků
 dosažených v rámci EFG. Ke dni 31. prosince 2022 musí Komise s pomocí
 externích odborníků provést hodnocení ex post s cílem zjistit dopad
 EFG a jeho přidanou hodnotu.
 2.2.
 Systém řízení a kontroly
 2.2.1.
 Zjištěná rizika
 Rizika
 jsou spojena se sdíleným řízením finančních prostředků
 Společenství.
 2.2.2.
 Předpokládané metody kontroly
 Požadavky
 na řízení a finanční kontrolu jsou stanoveny v článku 20
 navrhovaného nařízení.
 2.3.
 Opatření k zamezení podvodů a
 nesrovnalostí
 Upřesněte
 stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Opatření
 k prevenci, zjištění a nápravě nesrovnalostí jsou stanovena v
 čl. 20 odst. 1 písm. d) a v čl. 20 odst. 2 navrhovaného nařízení.
 3.
 ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.
 Okruhy víceletého finančního rámce a
 dotčené výdajové rozpočtové linie
 · Stávající výdajové rozpočtové linie
 V pořadí
 okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Náklady [název........................................] || RP/NRP ([31]) || zemí ESVO[32] || kandidátských zemí[33] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 neuv. || 04.0501 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci 04.010414 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci – Výdaje na správu a řízení 40.0243 Rezerva na Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci || RP || NE || NE || NE || NE
 · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
 a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [Okruh ............................................] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 neuv. || Budou se požadovat nové rozpočtové linie pro provedení části EFG ze strany GŘ AGRI || [RP...] || /NE || /NE || /NE || /NE
 3.2.
 Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1.
 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech


text:
EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo ||
 GŘ: EMPL || || || Rok 2014[34] || Rok 2015 || CELKEM
  Operační prostředky PM || || ||
 Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1) || || ||
 Platby || (2) || || ||
 Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1a) || || ||
 Platby || (2a) || || ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[35] || || ||
 Číslo rozpočtové linie || || (3) || || ||
 Prostředky CELKEM pro GŘ EMPL || Závazky || =1+1a +3 || || ||
 Platby || =2+2a +3 || || ||
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || || ||
 Platby || (5) || || ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || ||
 Prostředky CELKEM z OKRUHU EMPL víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || || ||
 Platby || =5+ 6 || || ||
 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || || ||
 Platby || (5) || || ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || ||
 Prostředky CELKEM z OKRUHŮ 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || || ||
 Platby || =5+ 6 || || ||
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || „Správní výdaje“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Roky 2017 až 2020 || CELKEM
 GŘ: EMPL + AGRI ||
  Lidské zdroje || 1,271 || 1,271 || 1,271 || 1,271 ročně || 8,897 ||
  Ostatní správní výdaje || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 ročně || 0,98 ||
 CELKEM || || 1,411 || 1,411 || 1,411 || 1,411 ročně || 9,877 ||
 Prostředky CELKEM z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || || ||
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || Rok N[36] || Rok N+1 || CELKEM
 Prostředky CELKEM z OKRUHŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || || ||
 Platby || || ||
 3.2.2.
 Odhadovaný dopad na operační prostředky
 –
 X Návrh/podnět
 nevyžaduje využití operačních prostředků
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
 prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok 2014 || Roky 2015−2020 || ...vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM ||
 ||
 Druh výstupu[37] || Průměrné náklady výstupu || Číslo Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[38]... || || || || || || || || || || || || ||
 Výstup || || || || || || || || || || || || ||


text:
|| ||
 Výstup || || || || || || || || || || || || || || ||
 Výstup || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || || || || || || || || || || || ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2... || || || || || || || || || || || || ||
 Výstup || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || || || || || || || || || || || ||
 NÁKLADY CELKEM || || || || || || || || || || || || ||
 3.2.3.
 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1.
 Shrnutí
 –
 Návrh/podnět nevyžaduje využití správních
 prostředků
 –
 Ö Návrh/podnět vyžaduje využití správních
 prostředků, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || Rok 2014 [39] || Rok 2015 || Roky 2016−2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || ||
 Lidské zdroje || 1,271 || 1,271 || 1,271 ročně || 8,897
 Ostatní správní výdaje || 0,14 || 0,14 || 0,14 ročně || 0,98
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 1,411 || 1,411 || 1,411 ročně || 9,877
 Mimo OKRUH 5[40] víceletého finančního rámce || || || ||
 Lidské zdroje || || ||
 Ostatní výdaje správní povahy || || ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || ||
 CELKEM || || || || || ||
 3.2.3.2.
 Odhadované
 potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
 –
 X Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
 zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v celých číslech
 (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 || Rok 2014 || Rok 2015 || Stejné pro roky 2016 až 2020
 04 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 9 || 9 || Viz výše
 XX 01 01 02 (při delegacích) || ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || ||
 04 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 2 || 2
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || ||
 XX 01 04 yy[41] || - v ústředí[42] || ||
 - při delegacích || ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || ||
 CELKEM || 11 || 11 || || 11 ||
 XX je oblast
 politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby lidských a administrativních
 zdrojů budou pokryty v rámci přídělů poskytnutých na
 řízení této akce a/nebo převedených v rámci příslušného
 GŘ a mohou být případně doplněny dalšími příděly,
 které lze poskytnout řídícímu GŘ v rámci postupu pro roční
 příděly v důsledku omezení rozpočtu.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci ||
 Externí zaměstnanci ||
 3.2.4.
 Soulad se stávajícím víceletým finančním
 rámcem
 –
 X Návrh/podnět je


text:
v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 rozpočtové linie a odpovídající částky.
 Neuplatní
 se
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
 víceletého finančního rámce[43].
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
 Neuplatní
 se
 3.2.5.
 Příspěvky třetích stran
 –
 X Návrh/podnět
 nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
 –
 Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
 podle následujícího odhadu:
 prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
 desetinná místa)
 || Rok 2014 || Rok 2015 || ...vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || ||
 3.3.
 Odhadovaný dopad na příjmy
 –
 X Návrh/podnět
 nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –
 ̈ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 ̈ dopad na vlastní zdroje
 ̈ dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém období || ||
 Rok 2012 || Rok 2013 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) ||
 Článek ............. || || || || || || ||
 U účelově
 vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové
 rozpočtové linie.
 Neuplatní
 se
 Upřesněte
 způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 Neuplatní
 se
 [1] KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne
 29.6.2011.
 [2] Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.
 [3] KOM(2008) 800 v konečném znění ze dne
 26.11.2008.
 [4] Nařízení (ES) č. 546/2009, Úř.
 věst. L 167, 29.6.2009, s. 26.
 [5] KOM(2011) 336 v konečném znění ze dne
 10.6.2011.
 [6] KOM(2011) 403 v konečném znění ze dne
 29.6.2011.
 [7] KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne
 29.6.2011.
 [8] KOM(2010) 2020 v konečném znění ze dne
 3.3.2010.
 [9] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=320&furtherEvents=yes
 [10] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=323&furtherEvents=yes
 [11] http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6578&langId=en
 [12] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=285&furtherEvents=yes
 [13] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=330&furtherEvents=yes
 [14] SEK(2011) xxx.
 [15] SEK(2011) yyy.
 [16] KOM(2011) 403 v konečném znění ze dne
 29.6.2011.
 [17] Úř. věst C , , s. .
 [18] Úř. věst C , , s. .
 [19] Úř. věst. L 48, 22.2.2008, s. 82.
 [20] KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne
 29.6.2011.
 [21] Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 27.
 [22] KOM(2011) 403 v konečném znění ze dne
 29.6.2011.
 [23] Úř. věst. L
 [24] Úř. věst. L 175, 10.7.1999, s. 43.
 [25] Úř. věst. L 327, 5.12.2008, s. 9.
 [26] Úř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 16.
 [27] ABM: řízení podle činností (Activity-Based
 Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
 (Activity-Based Budgeting).
 [28] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
 finančního nařízení.
 [29] Vysvětlení způsobů řízení spolu s
 odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [30] Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
 [31] RP = rozlišené prostředky, NRP = nerozlišené
 prostředky.
 [32] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [33] Kandidátské země a případně potenciální
 kandidátské země západního Balkánu.
 [34] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
 začíná provádět.
 [35] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU


text:
(bývalé linie „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [36] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
 začíná provádět.
 [37] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
 (např.: počet financovaných studentských výměn, počet
 vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 [38] Popsaný v oddíle 1.4.2 „Specifické cíle...“.
 [39] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
 začíná provádět.
 [40] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [41] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních
 prostředků (bývalé linie „BA“).
 [42] V podstatě na strukturální fondy, Evropský
 zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský
 fond.
 [43] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.


text:
 |
 52013PC0112
 Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se mění nařízení (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Tchaj-wanu, po přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 /* COM/2013/0112 final - 2013/0067 (NLE) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Odůvodnění a cíle návrhu
 Tento návrh se týká použití nařízení Rady
 (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před
 dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského
 společenství (dále jen „základní nařízení“) na přezkum pro
 „nového vývozce“ týkající se nařízení Rady (ES) č. 192/2007[1], kterým se ukládá konečné
 antidumpingové clo na dovozy polyethylentereftalátů pocházejících mimo
 jiné z Tchaj-wanu.
 Obecné souvislosti
 Tento návrh se předkládá v souvislosti
 s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření,
 které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními
 požadavky stanovenými v základním nařízení.
 Platné předpisy vztahující se na
 oblast návrhu
 Nařízením (ES) č. 2604/2000[2] uložila Rada v souladu s
 článkem 5 základního nařízení konečná antidumpingová cla z
 dovozu některých polyethylentereftalátů (dále jen „PET“)
 pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Tchaj-wanu a
 Thajska (dále jen „dotčené země“).
 Na základě přezkumu před
 pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení
 Rada nařízením (ES) č. 192/2007 rozhodla, že by výše uvedená
 opatření měla být zachována.
 Oznámením, které bylo zveřejněno v Úředním
 věstníku Evropské unie dne 24. února 2012[3], zahájila Komise přezkum
 před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení
 týkající se výše uvedených opatření. Toto šetření stále probíhá.
 Soulad s ostatními politikami a cíli
 Unie
 Nevztahuje se na tento návrh.
 2. KONZULTACE SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Konzultace se zúčastněnými
 stranami
 Zúčastněné
 strany dotčené tímto řízením měly možnost
 v průběhu šetření v souladu s ustanoveními
 základního nařízení hájit své zájmy.
 Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Nebylo
 třeba využít externích odborných konzultací.
 Posouzení dopadů
 Tento
 návrh je výsledkem provádění základního nařízení.
 Základní
 nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný
 seznam podmínek, které musí být posouzeny.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Shrnutí
 navrhovaných opatření
 Dne
 17. července 2012 Komise prostřednictvím nařízení
 zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie
 informovala o zahájení přezkumu pro „nového vývozce“ týkajícího se
 nařízení Rady (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné
 antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné
 z Tchaj-wanu, zrušuje clo z dovozu jednoho vývozce z této země a zavádí
 celní evidence těchto dovozů.
 Přezkum
 byl zahájen na základě žádosti podané společností Lealea Enterprise
 Co., Ltd. (dále jen „žadatel“), která je na Tchaj-wanu (dále jen „dotčená
 země“) vyvážejícím výrobcem některých polyethylentereftalátů.
 Šetření
 neprokázalo existenci dumpingu u transakcí žadatele provedených v období
 přezkumného šetření.
 Proto
 se navrhuje, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které
 stávající opatření vůči žadateli zrušuje a které by mělo
 být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie
 nejpozději dne 17. dubna 2013.
 Po
 vstupu navrhovaného nařízení v platnost by měla být celní evidence
 dovozu uložená nařízením (EU) č. 653/2012 ukončena bez
 jakéhokoli zpětného výběru antidumpingového cla.
 Právní základ
 Nařízení
 Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o
 ochraně


text:
před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy
 Evropského společenství.
 Zásada subsidiarity
 Návrh
 spadá do výlučné pravomoci Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto
 neuplatní.
 Zásada proporcionality
 Návrh
 je v souladu se zásadou proporcionality z těchto
 důvodů:
 Podoba
 opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává
 žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni.
 Údaje
 o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní
 zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních
 orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co
 nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět.
 Volba nástrojů
 Navrhované
 nástroje: nařízení.
 Jiné
 prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu:
 Základní
 nařízení nestanoví náhradní možnosti.
 4. ROZPOČTOVÉ
 DŮSLEDKY
 Návrh nemá žádný dopad na rozpočet Unie.
 2013/0067 (NLE)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY,
 kterým se mění nařízení (ES)
 č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy
 některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z
 Tchaj-wanu, po přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4
 nařízení (ES) č. 1225/2009
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie,
 s ohledem na nařízení Rady (ES)
 č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně
 před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského
 společenství[4]
 (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 4
 uvedeného nařízení,
 s ohledem na návrh předložený Evropskou
 komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 A. PLATNÁ OPATŘENÍ
 (1) Nařízením (ES) č.
 2604/2000[5]
 uložila Rada v souladu s článkem 5 základního nařízení konečné
 antidumpingové clo z dovozu některých polyethylentereftalátů (dále
 jen „PET“) pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky,
 Tchaj-wanu a Thajska.
 (2) Na základě přezkumu
 před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního
 nařízení Rada nařízením (ES) č. 192/2007[6] rozhodla, že by výše uvedená
 opatření měla zůstat zachována.
 (3) Oznámením, které bylo
 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 24.
 února 2012[7],
 zahájila Komise další přezkum před pozbytím platnosti podle čl.
 11 odst. 2 základního nařízení, týkající se výše uvedených opatření.
 Toto šetření probíhá souběžně a bude ukončeno samostatným
 právním aktem.
 B. SOUČASNÝ POSTUP
 1. ŽÁDOST O PŘEZKUM
 (4) Komise obdržela žádost o zahájení
 přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního
 nařízení. Žádost podala společnost Lealea Enterprise Co., Ltd (dále
 jen „žadatel“), vyvážející výrobce z Tchaj-wanu (dále jen „dotčená
 země“).
 (5) Žadatel tvrdil, že během
 období šetření, tj. od 1. října 1998 do 30. září 1999 (dále jen
 „období původního šetření“), dotčený výrobek do Unie nevyvážel.
 (6) Žadatel dále tvrdil, že není
 ve spojení s žádným z vyvážejících výrobců dotčeného výrobku,
 kteří podléhají výše uvedeným antidumpingovým opatřením.
 (7) Žadatel rovněž tvrdil,
 že začal dotčený výrobek do Unie vyvážet po uplynutí období
 původního šetření.
 2. ZAHÁJENÍ PŘEZKUMU PRO
 NOVÉHO VÝVOZCE
 (8) Komise přezkoumala prima
 facie důkazy, které předložil žadatel, a usoudila, že
 dostatečně ospravedlňují zahájení přezkumu podle čl.
 11 odst. 4 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem a poté,
 co byla dotčenému výrobnímu odvětví Unie dána příležitost se k
 věci vyjádřit, zahájila Komise nařízením (ES)
 č. 653/2012[8]
 přezkum nařízení (ES) č. 192/2007 týkající se žadatele.


text:
(9) Podle nařízení (EU)
 č. 653/2012 bylo antidumpingové clo na některé polyethylentereftaláty
 uložené nařízením (ES) č. 192/2007 zrušeno, pokud jde o dovoz
 dotčeného výrobku vyrobeného a prodávaného žadatelem na vývoz do Unie.
 Zároveň byly podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení celní
 orgány vyzvány, aby učinily příslušné kroky k zavedení celní evidence
 tohoto dovozu.
 3. DOTČENÝ
 VÝROBEK
 (10) Dotčeným výrobkem je
 polyethylentereftalát („PET“) s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším,
 podle normy ISO (Mezinárodní organizace pro normalizaci) 1628-5, pocházející z
 Tchaj-wanu, v současnosti kódu KN 3907 60 20 (dále jen „dotčený
 výrobek“).
 4. ZÚČASTNĚNÉ STRANY
 (11) Komise oficiálně
 informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a zástupce země vývozu o
 zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly možnost
 písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
 (12) Komise zaslala žadateli a
 společnostem, které jsou s ním ve spojení, dotazník ohledně
 antidumpingu a obdržela odpovědi ve lhůtě stanovené k
 tomuto účelu.
 (13) Komise vyvinula snahu
 ověřit veškeré informace, které považovala za nezbytné pro
 udělení statusu nového vývozce a pro stanovení dumpingu, a
 uskutečnila inspekce na místě v prostorách žadatele na Tchaj-wanu.
 5. OBDOBÍ PŘEZKUMNÉHO
 ŠETŘENÍ
 (14) Přezkumné šetření
 dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2011 do 30. června 2012 (dále jen
 „období přezkumného šetření“).
 C. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
 1. UZNÁNÍ ZA „NOVÉHO VÝVOZCE“
 (15) Šetření potvrdilo, že
 společnost dotčený výrobek během původního období
 šetření nevyvážela a že ho do Unie začala vyvážet až po tomto období.
 (16) Přestože byla vyvážená
 množství omezená, stačila pro stanovení spolehlivého dumpigového
 rozpětí. Pokud jde o velikost přepravy a obrat na jednoho klienta,
 odpovídala modelu srovnatelnému s chováním žadatele na trzích třetích
 zemí.
 (17) Co se týče ostatních
 podmínek pro uznání statusu nového vývozce, společnost prokázala, že nemá
 žádné vazby, přímé ani nepřímé, na žádného z vyvážejících
 výrobců z Tchaj-wanu, na něž se vztahují platná antidumpingová opatření
 týkající se dotčeného výrobku.
 (18) Je tudíž potvrzeno, že by
 uvedená společnost měla být považována za „nového vývozce“ podle
 čl. 11 odst. 4 základního nařízení a mělo by pro ni být
 určeno individuální dumpingové rozpětí.
 2. DUMPING
 Běžná hodnota
 (19) Žadatel vyrábí dotčený
 výrobek a prodává ho na domácím trhu a na vývozních trzích. Žadatel prodává
 přímo na všechny trhy.
 (20) Podle čl. 2 odst. 2
 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud
 celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu
 prodeje na vývoz do Unie. Komise shledala, že žadatel vyvezl do Unie jediný typ
 výrobku a že tentýž typ výrobku byl žadatelem prodáván na domácím trhu v
 celkově reprezentativním objemu.
 (21) Komise rovněž
 ověřila, zda je možno považovat prodej dotčeného výrobku
 prodávaného v reprezentativním množství na domácím trhu za prodej
 uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2
 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením
 podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům. Jelikož
 bylo zjištěno, že se uskutečnil prodej dostatečného množství v
 běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné
 ceně na domácím trhu.
 Vývozní cena
 (22) Dotčený výrobek byl
 vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto byla vývozní
 cena stanovena podle čl. 2