text:
nábytek (produkty 9403 30, 9403 50 00, 9403 60 a 9403 90 30).
 (8)Na Martiniku jsou dotyčnými produkty některé plastové granule (produkt 3907 61 00) a chladírny (produkt 8418 69 00).
 (9)Na Guadeloupu jsou dotyčnými produkty některá masa (produkt 0210 12 19), některé omáčky (produkt 2103 90 90), denaturovaný etylalkohol (produkt 2207 20 00), některá hnojiva (produkty 2833, 2834 a 2836), některé kosmetické produkty (produkty 3303 00 90 a 3304 99 00), některé chladicí kapaliny (produkt 3820 00 00) a papírové a lepenkové krabice a bedny (produkt 4819 10 00).
 (10)Na Réunionu jsou dotyčnými produkty některé tiskoviny (produkt 4911 99), některé hygienické produkty (produkty 4818 20 10 a 4818 20 91), některé náhradní díly dopravních prostředků (produkty 8511 40 00, 8511 50 00 a 8511 90 00), některá provzdušňovací potrubí a jejich příslušenství (produkty 7306 30 80, 7306 61 92 a 7307 99 80), zásobníky solárních ohřívačů vody (produkt 8419 90 85), některá hnojiva (3102 10 90) a některá rajčatová pyré (produkt 2002 90 11).
 (11)V odvětví zemědělství jsou žádosti o zařazení do seznamů nebo o překlasifikování na nich odůvodněny nutností místních producentů diverzifikovat svou produkci, aby mohli lépe čelit klimatickým rizikům. Produkty, které je třeba zapsat na seznamy, jež jsou uvedeny v příloze rozhodnutí č. 940/2014/EU, jsou v případě Martiniku některá zelenina (produkty 0709 30 00, 0709 40 00, 0709 93 90, 0714), avokádo (produkt 0804 40 00), v případě Guadeloupu ananasy (produkt 0804 30) a papriky (produkt 0904 22 00) a v případě Réunionu cibule (produkt 0703 10 19) a česnek (produkt 0703 20 00). Kromě toho je třeba překlasifikovat na seznamu B některou zeleninu (produkt 0706), některé papriky (produkt 0709 60) a ananasy (produkty 0804 30 a 0805), pokud jde o Martinik.
 (12)U některých produktů, které již byly zapsány do seznamů uvedených v příloze rozhodnutí č. 940/2014/EU, je třeba buď rozšířit dotyčný maximální rozdíl na podpoložky kombinované nomenklatury, na něž se v současné době nevztahuje, nebo zvýšit maximální rozdíl.
 (13)U Martiniku je tedy třeba překlasifikovat jogurty (produkt 0403 10), některé produkty pro stavebnictví z umělé hmoty (produkt 3925) ze seznamu B do seznamu C, mraženou zeleninu (produkt 0710), prefabrikované stavby (produkt 9406), některé klenotnické výrobky (produkty 7113 a 7117) a solární ohřívače vody (produkt 8419 19) ze seznamu A do seznamu B.
 (14)U Guadeloupu je třeba zapsat na seznam B veškeré masné přípravky a konzervy (produkt 1602), a už nikoliv jen položku 1602 41 10, veškeré rybí přípravky a konzervy (produkt 1604 20), a už nikoliv jen přípravky a konzervy z lososů (produkt 1604 20 10), a co se týče hnojiv, veškeré položky 3102, 3103, 3104 a 3105, a už nikoliv jen hnojiva podpoložek 3102 90, 3103 90, 3104 20 a 3105 20. Je třeba rovněž překlasifikovat jogurty (produkt 0403 10), některé nealkoholické nápoje (produkty 2202 10 00 a 2202 99 19
 3
 ) a některé stavební materiály (produkty 3925 10 00 a 3925 90 80) ze seznamu B do seznamu C.
 (15)Na Réunionu je třeba překlasifikovat v potravinářském průmyslu třtinový cukr (produkt 1701), konzervovaná rajčata (produkty


text:
2002 10) a některé malířské tmely (produkt 3214 10 90) ze seznamu A do seznamu C, některé konzervované luštěniny (produkty 2005 51 00 a 2005 99 80), některé nátěrové barvy (produkty 3208 a 3209), polyetylénové fólie a pytle (produkty 3920 10 a 3923 21) a některé krabice a kartóny (4819 20 00) ze seznamu B do seznamu C a některá ovocná pyré (2007 99 50) ze seznamu A do seznamu B.
 (16)U Martiniku je třeba rovněž opravit chybu, pokud jde o celní položku zařazenou do seznamu, který se nachází v příloze rozhodnutí č. 940/2014/EU, a nahradit položku 2204 29 položkou 2204 21.
 (17)Rovněž je třeba zapsat do seznamů produkty, které mohou být předmětem diferencovaného zdanění, produkty, u nichž místní produkce v roce 2014 neexistovala, ale jejichž produkce už byla zahájena, nebo produkty, u nichž existují konkrétní projekty pro zahájení produkce v krátké době. V případě Guyany jsou dotčené produkty výsledkem úpravy sítotiskem, jako jsou potištěné vesty (produkt 6110 30 91), potištěné oděvní doplňky pro kojence (produkt 6111 20 90), potištěné pláštěnky (produkt 6201 19 00), potištěné šaty (produkt 6204 42 00), potištěné stolní prádlo (produkt 6302 91 00), potištěné čepice (6505 00 30) a potištěné hrnečky (produkty 6212 00) a „palivové dřevo“ (produkt 4401 12 00). U Guadeloupu se jedná o některá piva (produkt 2203), některé neslazené vody (produkt 2201 10 90) a některé přístroje k filtrování a čištění vody (produkty 8421 21 00). Na Réunionu jsou dotčeny některé hygienické produkty (produkty 4818 90 10).
 (18)Rozhodnutí č. 940/2014/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Příloha rozhodnutí Komise č. 940/2014/EU se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost tři dny po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda
 (1)
 SDEU, 15. prosince 2015, spojené věci C-132/14 až C-136/14, Komise proti Radě Evropské unie, EU:C:2015:813.
 (2)
 Úř. věst. C, , s. .
 (3)
 Tento kód nahrazuje kód 2202 90 10 v důsledku změny celní nomenklatury.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 13.12.2018
 COM(2018) 825 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady,
 kterým se mění rozhodnutí č. 940/2014/EU, pokud jde o produkty, jež mohou využít osvobození nebo snížení tzv. „octroi de mer“ (přístavní daně)
 PŘÍLOHA
 Příloha rozhodnutí č. 940/2014/EU se mění takto:
 1.Část A se mění takto:
 a)v bodě 1 se vkládají tyto produkty: „0904 22 00, 2103 90 90, 2207 20 00, 3820 00 00, 4819 10 00“;
 b)v bodě 2 se vkládá produkt „2523 29 00“;
 c)bod 3 se mění takto;
 i) vkládají se tyto produkty: „0709 30 00, 0709 40 00, 0709 93 90, 0804 40 00, 0714, 8418 69 00“;
 ii) vypouštějí se tyto produkty: „0706, 0709 60, 0804 30, 0805, 0710, 7113, 7117, 8419 19, 9406“;
 d)bod 5 se mění takto:
 i) vkládají se tyto produkty: „3102 10 90, 8511 40 00, 8511 50 00, 8511 90 00“;
 ii) vypouštějí se tyto produkty: „ 1701, 2002 10, 2007 99 50, 3214 10 90“.
 2.Část

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
B se mění takto:
 a)bod 1 se mění takto:
 i) vkládají se tyto produkty: „0210 12 19, 0804 30, 16 02, 1604 20, 2201 10 90, 2833, 2834, 2836, 3102, 3103, 3104, 3105, 3303 00 90, 3304 99 00“;
 ii) vypouštějí se tyto produkty: „0403 10, 1602 41 10, 1604 20 10, 2202 10 00, 3102 90, 3103 90, 3104 20, 3105 20, 3925 10 00, 3925 90 80“;
 b)bod 2 se mění takto:
 i) vkládají se tyto produkty: „0303 59, 0305 31 00, 0305 44 90, 0305 52 00, 0305 53 90, 0305 54 90, 0305 59 85, 0305 64 00, 4418 91 00, 4418 99, 6110 30 91, 6111 20 90, 6201 19 00, 6204 42 00, 6302 91 00, 6505 00 30, 6912 00, 94030 30, 9403 50 00, 9403 60, 9403 90 30“;
 ii) vypouští se tento produkt: „0305 59 80“;
 c)bod 3 se mění takto:
 i) vkládají se tyto produkty: „3907 61 00, 0706, 0709 60, 0710, 0804 30, 0805, 7113, 7117, 8419 19, 9406“;
 ii) vypouštějí se tyto produkty: „0403 10, 3925“;
 d)bod 5 se mění takto:
 i) vkládají se tyto produkty: „0703 10 19, 0703 20 00, 2002 90 11, 2007 99 50, 4911 99, 4818 20 10, 4818 20 91, 4818 90 10, 7306 30 80, 7306 61 92, 7307 99 80, 8419 90 85“;
 ii) vypouštějí se tyto produkty: „2005 51 00, 2005 99 80, 3208, 3209, 3920 10, 3923 21, 4819 20 00“.
 3.Část C se mění takto:
 a)v bodě 1 se vkládají tyto produkty: „2203, 8421 21 00, 0403 10, 2202 10 00, 2202 99 19, 3925 10 00, 3925 90 80“;
 b)bod 2 se mění takto:
 i) vkládají se tyto produkty: „4401 12 00, 9406 90 10, 9406 10 00, 9406 90 38“;
 ii) vypouštějí se tyto produkty: „9406 00 11, 9406 00 20, 9406 00 38“;
 c)bod 3 se mění takto:
 i) vkládají se tyto produkty: „0403 10, 3925, 2204 21“;
 ii) vypouští se tento produkt: „2204 29“;
 d)v bodě 5 se vkládají tyto produkty: „1701, 2002 10, 2005 51 00, 2005 99 80, 3208, 3209, 3214 10 90, 3920 10, 3923 21, 4819 20 00“.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52009PC0233
 Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1212/2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky /* KOM/2009/0233 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 15.5.2009KOM(2009) 233 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1212/2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republikyDŮVODOVÁ ZPRÁVA1) SOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“) při řízení týkajícím se dovozů některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky. |120 | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 1212/2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 282/2009 ze dne 6. dubna 2009. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |2) KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |219 | Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Rada nařízením (ES) č. 1212/2005 uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky vyrobených z nekujné (netvárné) litiny. Komise zahájila dne 20. března 2008 prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Přezkum byl omezen na ověření rozsahu definice výrobku. Šetření dospělo k závěru, že se původní šetření vztahovalo na odlitky z šedé a tvárné litiny. Bylo potvrzeno, že ačkoliv mezi odlitky z šedé nebo tvárné litiny existují malé rozdíly, lze je považovat za jediný výrobek. Dále byl vyvozen závěr, že by odlitky z tvárné litiny neměly být z technického hlediska považovány za „nekujné“, jelikož tvárnou litinu lze při namáhání tlakem tvarovat, aniž by došlo k jejímu zlomení. Navrhuje se proto, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které stanoví změnu nařízení (ES) č. 1212/2005 s cílem objasnit definici výrobků, na něž se vztahuje uvedené nařízení, a vyloučit případnou nejednoznačnost při výkladu. Nařízení by mělo být zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději do 20. června 2009. |310 | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále


text: jen „základní nařízení“). |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |331 | Druh opatření je popsán v základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |332 | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |4) ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1212/2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. PLATNÁ OPATŘENÍ1. Rada nařízením (ES) č. 1212/2005 uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“)[2] (dále jen „nařízení o uložení konečných opatření“). Individuální celní sazby byly v rozmezí od 0 % do 37,9 % a zbytková celní sazba byla stanovena na 47,8 %. Rozhodnutím Komise 2006/109/ES[3] a nařízením Rady (ES) č. 268/2006[4] byl přijat společný závazek nabídnutý řadou společností spolu s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických produktů (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, „CCCME“). Vzhledem k řadě žádostí nových vyvážejících výrobců bylo nařízení o uložení konečných opatření občas pozměněno – naposledy v dubnu 2009[5].B. ZAHÁJENÍ PŘEZKUMNÉHO ŠETŘENÍ A ŘÍZENÍ2. Komise obdržela dne 8. listopadu 2007 žádost o prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost podal Eurofonte (dále jen „žadatel“) jménem devíti evropských výrobců. Žadatel tvrdil, že není dostatečně jasná působnost opatření stanovených v nařízení o uložení konečných opatření. Žadatel uvedl, že by se měla upřesnit definice výrobku, pokud jde o odlitky z tvárné litiny, a zejména to, zda tento druh odlitků spadá do definice dotčeného výrobku.3. Komise poté, co zjistila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu, a po konzultaci s poradním výborem zveřejněním oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) v Úředním věstníku Evropské unie [6] zahájila šetření v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Šetření byl omezeno na definici výrobku, na nějž se vztahují platná opatření.4. Komise o zahájení přezkumu informovala známé výrobce, dovozce a uživatele ve Společenství, zástupce vyvážející země a rovněž všechny známé vývozce v ČLR. Komise si vyžádala informace od všech výše uvedených stran a od dalších stran, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise rovněž poskytla zúčastněným stranám příležitost, aby


text: písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.5. Odpovědi na dotazník poskytlo 15 výrobců ve Společenství, devět dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení s čínskými vyvážejícími výrobci, jeden uživatel ve Společenství a 17 čínských vyvážejících výrobců.6. Slyšení bylo umožněno šesti zúčastněným stranám, které o to požádaly: žadateli, jednomu výrobci ve Společenství a čtyřem dovozcům.C. DOTČENÝ VÝROBEK7. Dotčeným výrobkem vymezeným v článku 1 nařízení o uložení konečných opatření jsou odlitky z nekujné (netvárné) litiny používané k zakrytí a/nebo k umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům a jejich části, strojově nebo jinak zpracované, natřené nebo lakované nebo pokryté jinými materiály, s výjimkou požárních hydrantů, pocházející z ČLR kódů KN 7325 10 50, 7325 10 92 a ex 7325 10 99 (kód Taric 7325 10 99 10).8. V části téhož nařízení týkající se definice výrobku (zejména v 18. bodě odůvodnění) je uvedeno, že se odlitky vyrábějí z šedé nebo tvárné litiny a že se navzdory určitým rozdílům popsaným v 20. a 21. bodě odůvodnění vyvozuje v 22. a 29. bodě odůvodnění závěr, že všechny typy odlitků mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jsou v zásadě používány ke stejným účelům a lze je považovat za různé typy téhož výrobku.9. Podle řady stran nezahrnuje výraz použitý v článku 1 nařízení o uložení konečných opatření k popisu výrobku, na nějž se vztahují opatření, („odlitky z nekujné (netvárné) litiny“) odlitky vyrobené z tvárné litiny. Některé strany poukázaly na jinou podpoložku KN týkající se trubek a potrubních armatur z nekujné (netvárné) litiny (kód KN 7307 19 10), kde příslušná vysvětlivka ke kombinované nomenklatuře uvádí, že litina s kuličkovým grafitem je kujná. Uvádělo se proto, že se nařízení nevztahuje na odlitky z tvárné litiny, i když se v popisné části uvedeného nařízení uvádí, že všechny typy odlitků lze považovat za různé typy téhož výrobku.D. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ1. Předběžné poznámky10. Řada zúčastněných stran uvedla, že k řešení výše uvedené záležitosti není přezkum rozsahu definice výrobku vhodným šetřením, nýbrž že by Komise měla zahájit nové antidumpingové šetření podle článku 5 základního nařízení, nebo přezkum týkající se obcházení podle článku 13 základního nařízení.11. Vzhledem k tomu, že účelem šetření je v prvé řadě přezkoumat rozsah původního šetření a v případě potřeby odpovídajícím způsobem upravit normativní část, je v tomto konkrétním případě vhodným postupem přezkum rozsahu definice výrobku podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Nové šetření podle článku 5 základního řízení a šetření týkající se obcházení podle článku 13 základního nařízení se zabývají jinými okolnostmi. První šetření lze použít mimo jiné k zahájení šetření týkajícího se výrobku, který nebyl v původním šetření zkoumán (např. v případě jiné definice výrobku nebo v případě výrobku pocházejícího ze zemí, na něž se opatření nevztahují). Druhé šetření lze použít jako základ pro šetření týkající se otázky, zda s ohledem na výrobek, na nějž se vztahují opatření, dochází k obcházení. Tyto dva typy šetření proto nejsou v daném případě vhodné.12. Zahájení tohoto přezkumu bylo proto odůvodněné v zájmu zajištění náležitého uplatňování antidumpingových opatření.2. Analýza původního šetření13. Jako první krok bylo analyzováno původní šetření s


text: cílem určit, zda se toto šetření vztahovalo plně nejen na odlitky z šedé litiny, nýbrž rovněž na odlitky z tvárné litiny.14. Za prvé se podotýká, že v oznámení o zahájení původního šetření[7] je výrobek popsán jako „některé předměty z nekujné (netvárné) litiny používané k zakrytí a/nebo k umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům (...) pocházející z Čínské lidové republiky (...), obvykle deklarované pod kódy KN 7325 10 50, 7325 10 92 a 7325 10 99“.15. Slova „obvykle deklarované pod“ objasňují, že kódy KN uvedené v oznámení o zahájení byly (jak je tomu obvykle) uvedeny „pouze pro informaci“. Zúčastněné strany proto nemohly předpokládat, že součástí šetření jsou pouze výrobky zahrnuté do těchto kódů KN. Kromě informací o definici výrobku uvedených v oznámení o zahájení znění původního podnětu bez důvěrných údajů, které bylo poskytnuto všem zúčastněným stranám řízení a bylo zasláno všem vyvážejícím výrobcům, dovozcům a uživatelům uvedeným v podnětu, obsahovalo i další informace.16. Ve znění podnětu bez důvěrných údajů je definice dotčeného výrobku naprosto stejná jako definice zveřejněná v oznámení o zahájení. Další vysvětlivky k tomuto obecnému popisu jsou uvedeny v bodech 3.2–3.7 podnětu. Z různých prvků v uvedených bodech vyplývá, že podnět se vztahoval na výrobky vyrobené jak z šedé, tak z tvárné litiny. Kupříkladu v bodě 3.5 se uvádí, že „výrobek je vyroben z nekujné litiny, kterou může být šedá nebo tvárná litina“. Výrobní proces u odlitků z šedé i tvárné litiny je navíc popsán v bodě 3.4 znění podnětu bez důvěrných údajů.17. Nic navíc nenaznačovalo, že oznámení o zahájení mělo být omezenější než rozsah podnětu.18. V průběhu původního šetření byly získány údaje o dumpingu a újmě týkající se odlitků z šedé i tvárné litiny. V dotaznících, které byly zaslány známým zúčastněným stranám a zúčastněným stranám, které se přihlásily a vyžádaly si dotazník, byly oba typy zařazeny do popisu typů výrobku, které měly být uvedeny v zařazení výrobku (kontrolní čísla výrobků). Všem spolupracujícím stranám, které obdržely dotazník, bylo proto jasné, že se šetření týká odlitků z šedé i tvárné litiny. Skutečnost, že zařazení výrobku zahrnovalo oba typy, mimoto zajistila, že se všechna zjištění původního šetření týkající se dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Společenství vztahovala na odlitky z šedé i tvárné litiny.19. Konečné zveřejněné znění zaslané všem zúčastněným stranám a nařízení o uložení konečných opatření v několika bodech zmiňovaly, že odlitky mohou být vyrobeny z šedé nebo tvárné litiny (viz zejména 18., 20. a 21. bod odůvodnění). Byly zkoumány a objasněny rozdíly mezi oběma typy odlitků (viz výše uvedené body odůvodnění). Závěr vyvozený v nařízení o uložení konečných opatření uvedený v 22. bodě odůvodnění je ten, že šetření prokázalo, že bez ohledu na to, zda jde o šedou nebo tvárnou litinu, mají všechny typy odlitků tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jsou v zásadě používány pro tytéž účely a lze je považovat za různé typy téhož výrobku.20. Na základě výše uvedených skutečností je možno vyvodit závěr, že se původní šetření vztahovalo na odlitky vyrobené z šedé i tvárné litiny. I za předpokladu, že to nebylo zcela zřejmé


text: ze samotného oznámení o zahájení, zúčastněné strany měly řadu příležitostí, aby zjistily, že se šetření týká odlitků z šedé i tvárné litiny, jak bylo uvedeno ve verzi podnětu bez důvěrných údajů, dotaznících a v informacích poskytnutých zúčastněným stranám v konečné fázi.21. Po zveřejnění konečných zjištění tohoto přezkumu jedna zúčastněná strana uvedla, že v oznámení o zahájení původního šetření měl být jednoznačně uveden rozsah definice výrobku. Vzhledem ke skutečnosti, že toto oznámení o zahájení zmiňovalo pouze odlitky z nekujné litiny, dovozce odlitků z kujné litiny mohl být ujištěn, že se na jeho výrobky šetření nevztahuje, a nemusel brát v potaz verzi podnětu bez důvěrných údajů.22. Vzhledem ke znění původního oznámení o zahájení nelze tvrdit, že odlitky z tvárné litiny byly explicitně nebo implicitně vyloučeny z definice dotčeného výrobku. Nejprve je třeba poznamenat, že v prvním odstavci původního oznámení o zahájení bylo uvedeno, že Komise obdržela „podnět (...), v němž se uvádí, že dovoz některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky (...) je dumpingový, a způsobuje tak výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu“. Zadruhé, v druhém oddíle („výrobek“) se uvádí, že zahrnuty budou odlitky z nekujné (netvárné) litiny používané k zakrytí a/nebo k umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům, avšak aniž by bylo blíže upřesněno, co se rozumí slovem „nekujné“. V tomto kontextu se připomíná, že kódy KN uvedené v oznámení o zahájení byly výslovně „uvedeny pouze pro informaci“, a nelze tudíž tvrdit, že omezily definici výrobku původního šetření. Oznámení o zahájení proto již obsahovalo prvky upozorňující dovozce nebo vyvážejícího výrobce odlitků z tvárné litiny používaných k zakrytí nebo k umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům na to, že se na odlitky z tvárné litiny může vztahovat šetření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je toto tvrzení odmítnuto.23. Každopádně i za předpokladu, že nešlo o tento případ, oznámení o zahájení přezkumu byl v tomto ohledu jednoznačný. V oddíle 3 (důvody pro přezkum) se uvádí, že zatímco popisná část nařízení o uložení konečných opatření se rovněž vztahuje na odlitky z tvárné litiny, oblast působnosti normativní části uvedeného nařízení je v tomto bodě možná nutné vyjasnit. Všechny hospodářské subjekty byly výslovně vyzvány, aby sdělily svá stanoviska a předložily k nim veškeré důkazy. Dotčený dovozce nicméně nepředložil žádné důkazy, že jeden nebo více jeho dodavatelů, na které se clo vztahuje, nepochopil(i), že původní šetření se rovněž vztahovalo na odlitky z tvárné litiny. V této souvislosti by se mělo rovněž poznamenat, že oznámení o zahájení přezkumu v oddíle 9 zdůraznilo, že všechny strany, které tak chtějí učinit, mohou požádat o další přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádný vývozce, na jehož výrobky se clo vztahuje, nicméně neuvedl, že během původního šetření nepochopil, že šetření se vztahuje i na odlitky z tvárné litiny, a že by proto měl být nyní zahájen dodatečný přezkum, aby se znovu vypočetlo clo vztahující se na jeho výrobky, včetně výrobků z tvárné litiny.24. Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení zúčastněné strany odmítá.3. Srovnání mezi odlitky z tvárné litiny a odlitky z šedé litiny25. V zájmu objasnění, zda zjištění ohledně


text: odlitků vyrobených z šedé a tvárné litiny, jak byla uvedena v nařízení o uložení konečných opatření, byla skutečně správná, bylo ověřeno, zda byly odlitky z tvárné litiny a odlitky z šedé litiny správně považovány za výrobky se stejnými fyzikálními, chemickými a technickými vlastnostmi a konečným použitím, jak je uvedeno v nařízení o uložení konečných opatření.a) Fyzikální, chemické a technické vlastnosti a zaměnitelnost26. Pokud jde o fyzikální vlastnosti , konečná podoba odlitku je ovlivněna účelem a podmínkami instalace výrobku, výrobek však musí každopádně vyhovovat platným normám, jak jsou stanoveny mimo jiné v EN 1561, EN 1563, EN 124 a EN 1433.27. Pokud jde o chemické vlastnosti odlitků, šedá i tvárná litina jsou slitinami železa a uhlíku. Ačkoli existují malé rozdíly ve struktuře suroviny a rovněž materiálech přidávaných během výrobního procesu (např. hořčík), konečné výrobky nevykazují v tomto ohledu významný rozdíl.28. Podotýká se, že kvůli hořčíku přidanému během procesu výroby tvárné litiny se mikrostruktura litiny mění z vločkové/lamelární struktury (šedá litina) na kuličkovou strukturu. Přesnějším výrazem pro tvárnou litinu je proto výraz „litina s kuličkovým grafitem“.29. Pokud jde o technické vlastnosti , šetření prokázalo, že tvárná litina má na rozdíl od šedé litiny technické vlastnosti, které zajišťují, že materiál je odolnější vůči vyššímu namáhání na mezi pevnosti, a co je důležitější, že při namáhání tlakem je v podstatně vyšší míře deformován bez porušení, tj. tvárná litina je plasticky tvárná, zatímco šedá litina se při namáhání tlakem láme, tj. je křehká. Šetřením bylo rovněž prokázáno, že bez ohledu na tento rozdíl jsou ostatní základní mechanické/technické vlastnosti, například schopnost formování, odolnost vůči opotřebení a pružnost, u šedé litiny a tvárné litiny srovnatelné.30. Výše zmíněné rozdíly mezi šedou a tvárnou litinou se týkají pouze požadovaného provedení odlitku (tj. zda je nutné spojovací zařízení), nikoli vhodnosti pro daný účel odlitku, kterým je zakrytí a/nebo umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům.31. Výrobky z litiny sloužící k výše uvedeným konečným použitím musí splňovat požadavky norem EN 124 (kryty průlezů a kryty vpustí) a EN 1433 (odvodňovací žlábky). Obě normy upřesňují, že materiály z litiny musí splňovat požadavky normy EN 1561 nebo normy EN 1563 (tj. šedá nebo tvárná litina). Šedá i tvárná litina proto splňují požadavky norem, lze je tudíž považovat za vzájemně zaměnitelné .b) Konečná použití32. Spotřebitelé považují oba druhy litiny za stejný výrobek používaný k zakrytí průlezů, odolný vůči provoznímu zatížení, zajišťující bezpečný a snadný přístup k podzemním sítím, nebo k jímání povrchové vody (odvodňovací žlábky). Oba typy poskytují dlouhodobá trvalá řešení.c) Závěr33. Vyvozuje se tudíž závěr, že ačkoliv mezi oběma typy výrobku existují malé rozdíly, tyto typy výrobku byly právem považovány za jediný výrobek, jelikož mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti, lze je použít ke stejným účelům a jsou vzájemně zaměnitelné. To potvrzují zjištění původního šetření a 18. a 20.–22. bod odůvodnění nařízení o uložení konečných opatření.34. Po poskytnutí konečných informací řada zúčastněných stran tato zjištění zpochybnila a zdůraznila, že již v původním šetření byl vyvozen chybný závěr, že odlitky z šedé a tvárné litiny mají stejné vlastnosti a měly by se za


text: účelem šetření považovat za jediný výrobek. Tyto strany tvrdily, že řada činitelů prokazuje, že tyto dva typy odlitků nejsou srovnatelné a že by se měly považovat za odlišné výrobky. Tyto strany zejména zmiňovaly i) rozdíly ve výrobním procesu, které vedou k ii) zcela rozdílným fyzikálním, chemickým a technickým vlastnostem a iii) různé struktuře nákladů a nakonec iv) odlišnému vnímání ze strany spotřebitele. K doložení tohoto tvrzení byla Komisi předložena řada odborných posudků a článků zveřejněných v odborných časopisech. Tyto odborné posudky zejména vyzdvihovaly rozdíly mezi tvárnou litinou a šedou litinou s ohledem na strukturu grafitu a technické rozdíly, tj. skutečnost, že tvárná litina může být při namáhání tlakem deformována, zatímco šedá litina se za stejných podmínek láme.35. V tomto ohledu se podotýká, že toto šetření potvrdilo, že mezi oběma typy výrobku, tj. odlitky z šedé litiny a odlitky z tvárné litiny, skutečně existují rozdíly. Skutečnost, že během procesu výroby odlitku z tvárné litiny je přidán hořčík, mění strukturu grafitu z vločkové/lamelární na kuličkovou a dává mu jiné mechanické vlastnosti, například určitou deformovatelnost při namáhání tlakem. Kromě toho odlitky z tvárné litiny běžně vyžadují zvláštní provedení pro spojení s povrchem. Připomíná se však, že stálou praxí je ověřovat, zda mají výrobky nebo typy výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v zásadě ke stejnému účelu, s cílem určit, zda by za účelem antidumpingového šetření měly tvořit jediný výrobek. To znamená, že typy výrobku nemusí být z vědeckého (či jiného) hlediska totožné ve všech aspektech, nýbrž že jsou přijatelné určité rozdíly, mají-li výše zmíněné základní vlastnosti. Mimoto se připomíná, že řízení není vedeno proti dovozu materiálu jako takového, tj. litiny, nýbrž proti odlitkům používaným k zakrytí a/nebo k umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům a jejich částem . Toto šetření potvrdilo, že odlitek z tvárné litiny má stejné základní vlastnosti jako odlitek z šedé litiny (viz tvrzení uvedená výše v 24. až 30. bodě odůvodnění). Tvrzení, že odlitky z šedé litiny a odlitky z tvárné litiny nemají stejné základní vlastností, je tudíž odmítnuto.4. Odvodňovací žlábky36. V rámci tohoto šetření dvě společnosti uvedly, že by odvodňovací systémy, na něž se vztahuje norma EN 1433, neměly spadat do oblasti působnosti opatření. K doložení svého tvrzení zúčastněné strany poukázaly na skutečnost, že v nařízení o uložení konečných opatření je zmíněna pouze jiná norma (EN 124) použitelná na kryty průlezů a kryty vpustí, a že se původní šetření jednoznačně zaměřilo na kryty průlezů.37. Žadatel tvrdil, že oznámení o zahájení přezkumu uvádějící důvody tohoto částečného prozatímního přezkumu nezmiňuje otázku odvodňovacích žlábků, a že by se proto tvrzení v tomto ohledu neměla brát v potaz. Toto tvrzení je však odmítnuto vzhledem ke skutečnosti, že oznámení o zahájení přezkumu rovněž uvádělo, že je nutno objasnit definici výrobku. Skutečnost, že zvláštní pozornost byla věnována otázce, zda se opatření vztahují na odlitky z tvárné litiny, nevylučuje možnost analyzovat ostatní tvrzení týkající se definice výrobku.38. Za prvé bylo ověřeno, zda se původní šetření vztahovalo na odvodňovací žlábky.39. Jak se uvádí ve 14. bodě odůvodnění, oznámení o zahájení


text: původního šetření popisovalo posuzovaný výrobek jako „některé předměty z nekujné (netvárné) litiny používané k zakrytí a/nebo k umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům a jejich části, (...)“. Jelikož odvodňovací žlábky jsou předměty používané k zakrytí podzemních nebo podpovrchových systémů a jejich částí je nutno mít za to, že se oznámení o zahájení vztahovalo rovněž na odvodňovací žlábky jako typ odlitků.40. Znění původního podnětu bez důvěrných údajů navíc výslovně uvádí, že dotčený výrobek „je obvykle pojmenován s odkazem na svůj účel, tj. poklop průlezu (nebo kryt průlezu), kryt vpusti nebo odvodňovací žlábek a povrchový box“ (viz bod 3.2). Další odkaz na odvodňovací žlábky jako součást dotčeného výrobku je uveden v bodě 3.5 (účinné odvádění povrchové vody) a 3.6.41. Odvodňovací žlábky byly mimoto zahrnuty v popisu typů výrobku, které bylo nutno nahlásit v dotazníku (kontrolní čísla výrobků), a všechny spolupracující strany, které obdržely dotazník, musely nahlásit rovněž prodej odvodňovacích žlábků. Všechna zjištění původního šetření týkající se dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Společenství zahnovala proto rovněž odvodňovací žlábky.42. V nařízení o uložení konečných opatření, jež bylo rovněž poskytnuto všem zúčastněným stranám, je zejména v 15. až 17. bodě odůvodnění uvedeno, že se odlitky obecně skládají z rámu, který je zakotven v zemi, a z poklopu nebo z mříže položených v jedné rovině s povrchem. V 17. bodě odůvodnění je uvedeno, že poklop a mříž bývají jakéhokoli tvaru, mimo jiné trojúhelníkového, kruhového, čtvercového nebo obdélníkového. Stejně tak je v 19. bodě odůvodnění uvedeno, že možné různé prezentace odlitků (např. kryty průlezů, kryty vpustí a povrchové boxy) jsou dostatečně podobné, představují proto pro účel tohoto řízení jediný výrobek. Ze znění nařízení o uložení konečných opatření proto vyplývá, že jako typ možné prezentace odlitků jsou zahrnuty rovněž odvodňovací žlábky.43. Odvodňovací žlábky byly zahrnuty do definice výrobku v původním šetření, což bylo možné určit na základě výše uvedeného.44. Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana uvedla, že se oznámení o zahájení ani nařízení o uložení konečných opatření nevyjadřuje jasně o zahrnutí odvodňovacích žlábků do rozsahu šetření. Tato strana tvrdila, že ačkoli oznámení o zahájení bylo přinejmenším nejasné, pokud jde o odvodňovací žlábky, 16. bod odůvodnění nařízení o uložení konečných opatření jednoznačně uvádí, že „odlitky musí umožnit bezpečný a snadný přístup do podzemní komory jak osobám, tak pro účely vizuální prohlídky“. Jelikož liniové odvodňovací systémy neumožňují přístup osob do podzemní komory, nýbrž slouží k odvádění vody, je zřejmé, že odvodňovací žlábky zahrnuty nejsou.45. Nepopírá se, že odvodňovací žlábky / liniové odvodňovací systémy, které se obvykle skládají z odtokového kanálu a mříže nahoře, slouží zejména k odvádění povrchové vody. Umožňují však rovněž bezpečný a snadný přístup do podzemní komory, což je v tomto případě odtokový kanál. Pokud by byl například odtokový kanál ucpán listím nebo jinými předměty, mohou mít po odstranění mříže osoby přístup k odtokovému kanálu, aby ucpávku odstranily. I za předpokladu, že odtokový kanál nelze považovat za součást podzemní komory, jelikož přístup k této komoře by měl umožňovat celý odlitek, lze přesto tvrdit, že odvodňovací žlábek zahrnuje podélnou prohlubeninu v zemi, která byla vykopána s


text: cílem umožnit odvádění vody, Dále se zdůrazňuje, že věta v dotyčném bodě odůvodnění znamená, že přístup může být zajištěn pro vizuální prohlídku , což je v případě odvodňovacích žlábků nepochybně možné. Tuto větu citovanou uvedenou stranou je nutno mimoto posuzovat v kontextu, tj. společně s 15. bodem odůvodnění a začátkem 16. bodu odůvodnění. Jak bylo uvedeno výše, zde je stanoveno, že se „odlitky obecně skládají z rámu, který je zakotven v zemi, a z poklopu nebo z mříže položených v jedné rovině s povrchem užívaným chodci a/nebo vozidly, které odolávají hmotnosti a působení pěšího a/nebo automobilového provozu. (...) Odlitky slouží k zakrytí podzemní komory a musí vydržet zatížení automobilovým a/nebo pěším provozem. Poklop nebo mříž musí zůstávat osazeny do rámu, aby nedocházelo k hlukovému znečištění, ke zranění osob a k poškození vozidel.“ Šetření prokázalo, že se odvodňovací žlábky obecně skládají z odtokového kanálu, který je zakotven v zemi, a mříže položené v jedné rovině s povrchem užívaným chodci a/nebo vozidly a která odolává hmotnosti a působení pěšího a/nebo automobilového provozu. Odvodňovací žlábky lze mimoto použít rovněž k zajištění přístupu a/nebo vstupu do podzemní komory a musí rovněž vydržet zatížení automobilovým a/nebo pěším provozem. Tvrzení, že odvodňovací žlábky nebyly jednoznačně zahrnuty, je proto odmítnuto.46. Jako druhý krok bylo v zájmu objasnění, zda jsou zjištění týkající se odvodňovacích žlábků skutečně správná, dále ověřováno, zda mají odvodňovací žlábky stejné základní fyzikální a technické vlastnosti jako ostatní typy odlitků a lze je proto s ostatními typy odlitků právem považovat za jediný výrobek.47. Šetření potvrdilo, že odvodňovací žlábky jsou odlitky z šedé nebo tvárné litiny a že se obecně skládají z rámu, který je zakotven v zemi, a z mříže položené v jedné rovině s povrchem. Rám je umístěn přímo na vrcholu komory. Odvodňovací žlábky se používají k zakrytí země a umožnění vizuální prohlídky.48. Ačkoliv je pravdou, že hlavním účelem odvodňovacího žlábku je odvádět z povrchu přebytečnou vodu, aby vozidla nebo letadla mohla bezpečně používat silnici/rozjezdovou a přistávací dráhu, nevylučuje to, že odvodňovací žlábky slouží rovněž k zakrytí podzemní komory, jak bylo uvedeno výše, a musí rovněž vydržet zatížení automobilovým provozem. Přebytečnou vodu mají mimoto odvádět i jiné typy odlitků (např. kryty vpustí).49. Pokud jde o tvrzení ohledně chybějící normy EN 1433 v nařízení o uložení konečných opatření, uvádí se, že v 26. a 27. bodě odůvodnění se na normu EN 124 odkazuje v části týkající se obdobného výrobku v souvislosti s tvrzením zúčastněných stran, že odlitky vyráběné a prodávané v ČLR a odlitky vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Společenství nejsou obdobné. To neznamená, že výrobky, na něž se vztahuje norma EN 1433, nejsou zahrnuty. Odkaz (či jeho neuvedení) na konkrétní normu EN v nařízení je uveden pouze pro informaci, neznamená však, že neexistují žádné jiné normy, jež by bylo možno použít. Norma EN 1433 byla mimoto v období původního šetření (duben 2003 – březen 2004) novou normou platnou od srpna 2003 a až do srpna 2004 existovala společně s vnitrostátními normami. V době shromažďování údajů v průběhu původního šetření nebyla proto tato norma plně


text: funkční a existovala souběžně s jinými normami týkajícími se téhož výrobku.50. Potvrzuje se proto, že tato konkrétní prezentace odlitků má stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako jiné kryty průlezů, kryty vpustí nebo povrchové boxy.51. Na základě výše uvedených skutečností je objasněno, že výrobky, na něž se vztahuje norma EN 1433, byly součástí definice výrobku a měly by podléhat opatřením, jelikož zjištěný rozdíl v hlavním účelu nelze považovat za dostatečně významný, aby odůvodnil vyloučení této prezentace odlitků.5. Nutnost změnit normativní část nařízení o uložení konečných opatření – konečné poznámky52. S ohledem na výše uvedenou analýzu se považuje za vhodné ověřit, zda je znění článku 1 nařízení o uložení konečných opatření a 18. až 29. bodu odůvodnění uvedeného nařízení v souladu se zjištěními původního šetření a výše uvedenými zjištěními. Jinými slovy, přezkoumávala se otázka, zdali je nakonec skutečně zapotřebí normativní část nařízení o uložení konečných opatření měnit a zda nelze tvrdit, že současné znění článku 1 se již na odlitky z tvárné litiny jednoznačně vztahuje. V této souvislosti byly náležitě zohledněny rovněž připomínky ohledně části nařízení o uložení vyrovnávacích opatření týkající se definice výrobku, které byly obdrženy od zúčastněných stran.53. Připomíná se, že čl. 1 odst. 1 nařízení o uložení konečných opatření stanoví, že zahrnuty by měly být odlitky z „nekujné (netvárné)“ litiny. Dále se připomíná, že šetření prokázalo, že tvárná litina je plasticky tvárná (viz 30. bod odůvodnění).54. Vyvstala tudíž otázka, zda je z technického hlediska tvárnou litinu vždy nutné považovat za „nekujnou“ navzdory skutečnosti, že je plasticky tvárná. V nauce o materiálech „kujnost“ odkazuje na schopnost materiálu deformovat se při namáhání tlakem, což je často charakterizováno jako schopnost materiálu vytvořit při vyklepávání nebo válcování tenký plát.V této souvislosti výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že by se výraz odlitky z „nekujné (netvárné)“ litiny v článku 1 nařízení o uložení konečných opatření mohl vztahovat na veškeré odlitky, které nejsou vyrobeny z kujné litiny, a to by zahrnovalo odlitky z šedé litiny a tvárné litiny. V tomto smyslu se proto uvádělo, že je možno tvrdit, že také odlitky z tvárné litiny jsou na rozdíl od kujné litiny nekujné a vztahuje se tudíž na ně článek 1 nařízení o uložení konečných opatření od jeho vstupu v platnost.55. Připomíná se nicméně, že tvárnost a kujnost nejsou vždy ve vzájemném vztahu, například zlato je tvárné i kujné, zatímco olovo je pouze kujné. V průběhu přezkumného šetření byly navíc předloženy důkazy, že tvárná litina je deformovatelná nejen při namáhání v tahu, nýbrž do jisté míry rovněž při namáhání tlakem. Zdá se proto, že z technického hlediska je obtížné tvrdit, že tvárnou litinu je vždy nutné považovat za nekujnou (v tom případě by možná nebylo zapotřebí normativní část nařízení o uložení konečných opatření měnit).56. Skutečností nicméně zůstává, že na odlitky z tvárné litiny se vztahovalo původní šetření. V zájmu vyloučení možné nejednoznačnosti ve výkladu je nutno odpovídajícím způsobem revidovat nařízení o uložení konečných opatření. Zejména je nutno objasnit, že se definice výrobku vztahuje na odlitky z nekujné litiny a litiny s kuličkovým grafitem (tvárné litiny). Mimoto je


text: nutno zařadit dodatečný kód KN, tj. kód ex 7325 99 10 odkazující na „ostatní litinové výrobky ze železa a oceli a kujné (tvárné) litiny“. To je nezbytné k zajištění, aby antidumpingové clo, které bylo považováno za vhodné pro (mimo jiné) tyto odlitky z tvárné litiny během původního šetření, z nich bylo od nynějška opravdu vybíráno.6. Zpětná působnost57. V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany výslovně vyzvány, aby se vyjádřily k možnému zpětnému účinku, který by mohly závěry mít. Otázkou zpětné působnosti se zabývala řada stran během slyšení a ve svých podáních. Obecně se všechny strany s výjimkou výrobního odvětví Společenství vyslovily proti uplatňování výsledků přezkumu se zpětnou působností.58. V tomto ohledu se podotýká, že stávající šetření prokázalo, že by normativní část nařízení o uložení konečných opatření měla být pozměněna s cílem objasnit definici výrobku a že je nutno připojit dodatečný kód KN. Mimoto se rovněž zdá, že v průběhu minulého období některé hospodářské subjekty založily své obchodní chování na předpokladu, že se na odlitky z tvárné litiny antidumpingové clo nevztahuje. Podrobení dovozu těchto odlitků do Společenství antidumpingovému clu se zpětným účinkem by vážně postihlo ekonomické činnosti těchto hospodářských subjektů. Vzhledem k těmto činitelům se považuje za vhodnější, aby objasnění rozsahu definice výrobku mělo účinek výhradně do budoucna.E. ZÁVĚR59. Na základě výše uvedených zjištění se považuje za vhodné revidovat nařízení (ES) č. 1212/2005 s cílem objasnit definici výrobku, na nějž se vztahuje uvedené nařízení, a vložit objasnění, že se definice výrobku vztahuje na nekujnou (netvárnou) litinu a litinu s kuličkovým grafitem (tvárnou litinu). Mimoto je nutno zařadit dodatečný kód KN, tj. kód ex 7325 99 10.60. Zjištění a návrh byly poskytnuty dotčeným stranám a jejich připomínky byly náležitě zohledněny,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Ustanovení čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1212/2005 se nahrazuje tímto:„1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu odlitků z nekujné (netvárné) litiny a litiny s kuličkovým grafitem (tvárné litiny) používaných k zakrytí nebo k umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům a jejich částí, strojově nebo jinak zpracovaných, natřených nebo lakovaných nebo pokrytých jinými materiály, s výjimkou požárních hydrantů, pocházejících z Čínské lidové republiky a v současné době zařaditelných do kódů KN 7325 10 50, 7325 10 92, ex 7325 10 99 (kód Taric 7325 10 99 10) a ex 7325 99 10 (kód Taric 7325 99 10 10).“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.[2] Úř. věst. L 199, 29.7.2005, s. 1.[3] Úř. věst. L 47, 17.2.2006, s. 59.[4] Úř. věst. L 47, 17.2.2006, s. 3.[5] Úř. věst. L 94, 8.4.2009, s. 1.[6] Úř. věst. C 74, 20.3.2008, s. 66.[7] Úř. věst. C 104, 30.4.2004, s. 62.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 19.10.2017
 COM(2017) 620 final
 2017/0271(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o podpisu, jménem Unie, a prozatímním provádění změny 1 memoranda o spolupráci NAT-I-9406 mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 V roce 2011 podepsaly Evropská unie a USA memorandum o spolupráci mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií při výzkumu a vývoji v oblasti civilního letectví
 1
 . Spolupráce, která doposud probíhala na základě memoranda o spolupráci, se týká zejména uspořádání letového provozu (ATM), obzvláště spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje mezi programy modernizace uspořádání letového provozu obou stran, tj. SESAR (EU) a NextGen (USA).
 V době uzavření memoranda byly oba tyto programy ve fázi výzkumu a vývoje, což odůvodňuje prvotní zaměření spolupráce na činnosti výzkumu, vývoje a schvalování. Spolupráce na základě memoranda o spolupráci, obzvláště mezi SESAR a NextGen, značně pokročila a přinesla významné výsledky z pohledu podpory globální interoperability systémů ATM. To obě strany přimělo k tomu, aby se začaly zabývat možností rozšíření rozsahu spolupráce i o témata týkající se zavádění systémů ATM. Na tomto základě zmocnila dne 8. května 2017 Rada Komisi, aby s Federálním leteckým úřadem (FAA) Spojených států amerických jednala o změně memoranda o spolupráci, jejímž cílem by bylo rozšířit oblast jeho působnosti i o oblast zavádění. Tři hlavní cíle jednání byly následující:
 (1)rozšířit oblast působnosti stávajícího memoranda o spolupráci při výzkumu a vývoji v oblasti civilního letectví o kompletní cyklus modernizace ATM (tj. výzkum a vývoj, schvalování, ukázky, zavádění), který kromě technologií zahrnuje i nové sektory letectví a další oblasti ATM jednotného evropského nebe;
 (2)zefektivnit a optimalizovat mechanismy pro správu a řízení memoranda o spolupráci a jeho příloh a dodatků; na základě zkušeností se stávajícím memorandem o spolupráci došly obě strany k závěru, že proces řízení na vysoké úrovni by měl být jednodušší a efektivnější a že by měly být více zapojeny provozní služby zabývající se technickými tématy spolupráce;
 (3)sjednat konkrétní opatření pro spolupráci při zavádění ATM a současně udržet v platnosti stávající opatření v oblasti „spolupráce na globální interoperabilitě programů SESAR a NextGen“ a „spolupráce při měření výkonnosti ATM“, vhodně přizpůsobená novému rámci.
 S ohledem na souhlas Evropského parlamentu a na rozhodnutí Rady o provedení změny memoranda o spolupráci Komise navrhuje Radě přijmout rozhodnutí, kterým Komisi zmocní k jeho podpisu a prozatímnímu provádění.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Navrhovaná změna memoranda o spolupráci je plně v souladu se strategií Evropské unie v oblasti letectví, politikou jednotného evropského nebe, projektem SESAR a související legislativou. Strategie zdůrazňuje důležitost realizace jednotného evropského nebe prostřednictvím zavádění plně optimalizovaného evropského systému uspořádání letového provozu, který snižuje náklady vyplývající z neefektivnosti (prodlevy a delší trasy atd.). V zavádění tohoto systému hraje zásadní úlohu realizace projektu SESAR a rovněž úzká a účinná spolupráce s USA, aby mohlo být zajištěno sjednocení a interoperabilita příslušných systémů uspořádání letového provozu.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Tato iniciativa je v souladu s politickými prioritami Komise v oblasti vnitřního trhu, růstu a pracovních příležitostí a EU jako globálního hráče. Dále


text:
návrh odpovídá politice EU v oblasti výzkumu a inovací a politice transevropských sítí, ze kterých rámce pro výzkum a vývoj a zavádění systému SESAR vycházejí.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Právním základem tohoto návrhu je čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Proporcionalita
 Navrhovaná změna memoranda o spolupráci nepředstavuje další administrativní nebo finanční zátěž pro orgány členských států ani pro příslušný sektor.
 •Volba nástroje
 Nevztahuje se na tento návrh.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 Komise zapojila do jednání společný podnik SESAR a manažera SESAR pro realizaci, kteří výsledky jednání podpořili. Tyto subjekty zastupují širokou platformu zúčastněných stran v letectví, které by potenciálně mohly mít z pozměněného memoranda o spolupráci prospěch. Vedle toho vedla Komise ještě před parafováním návrhů textu konzultace s členskými státy, a to prostřednictvím zvláštního výboru zřízeného Radou pro memorandum o spolupráci. Španělsko, Polsko a Kypr požádaly o vysvětlení struktury pozměněné dohody, mechanismů správy a řízení a nutnosti zapojit do spolupráce týkající se ověřování výkonnosti i Evropskou organizaci pro bezpečnost letového provozu. Po vysvětlení poskytnutém Komisí vyjádřily členské státy ve zvláštním výboru svoji podporu textu pozměněné dohody.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Odborné znalosti při jednání poskytoval společný podnik SESAR, manažer SESAR pro realizaci a Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu. Odborné právní stanovisko poskytla Právní služba Komise. Nebylo třeba využít jiných externích odborných konzultací.
 •Posouzení dopadů
 Rada zmocnila Komisi, aby sjednala změnu memoranda o spolupráci na základě tří cílů: rozšíření oblasti působnosti memoranda o spolupráci o kompletní cyklus modernizace ATM, přezkum mechanismů pro správu a řízení za účelem zvýšení jejich účinnosti a použitelnosti a začlenění konkrétních opatření pro zavádění ATM. Tyto tři cíle byly v plném rozsahu splněny. Návrh sice vychází ze zcela stejných cílů a zásad jako stávající memorandum o spolupráci, avšak rozšiřuje rozsah spolupráce mezi Evropskou unií a USA na všechny fáze modernizace ATM, včetně zavádění. Tato změna přirozeně navazuje na aktuálně probíhající práce v rámci stávající dohody. Správa a řízení podle pozměněné dohody navíc zajišťují jednodušší, účinnější a efektivnější řízení na vysoké úrovni (výkonné řízení), které dává oběma stranám možnost odpovídajícího zastoupení při jednáních a vytváří vhodné místo pro strategičtější diskuze.
 Cílem iniciativy ale není vytvářet nové programy nebo nové mechanismy financování. Proto se neprovádí posouzení dopadů, jak je uvedeno v plánu.
 Jak je uvedeno v návrhu Komise pro zahájení jednání o změně memoranda o spolupráci, nejlepší možností byla změna oblasti působnosti stávajícího memoranda o spolupráci tak, aby v rámci politiky jednotného evropského nebe zahrnovala všechny fáze modernizace ATM, včetně zavádění, a současně omezovala rozsah spolupráce v oblastech mimo ATM pro civilní letectví na výzkum a vývoj. Výhodou tohoto přístupu je, že memorandum o spolupráci bude nadále zohledňovat spolupráci na výzkumu a vývoji v oblasti mimo ATM pro civilní letectví a zachová již dojednaný závazný rámec spolupráce s


text:
USA.
 •Účelnost a zjednodušování právních předpisů
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Základní práva
 Návrh nemá žádné dopady na ochranu základních práv.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Návrh nemá žádné další důsledky pro rozpočet. Činnosti realizované v rámci pozměněné dohody budou prováděny s využitím stávajících nástrojů a jejich příslušných zdrojů financování a pracovních programů, například víceletého pracovního programu společného podniku SESAR pod názvem SESAR 2020 a rámcové dohody o partnerství s manažerem SESAR pro realizaci.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Výzkum, vývoj a schvalování související s memorandem o spolupráci bude i nadále plánovat a monitorovat společný podnik SESAR. Zavádění bude plánovat a monitorovat manažer SESAR pro realizaci podle konkrétních grantových dohod podepsaných s Komisí. Komise bude monitorovat celkový pokrok při uplatňování memoranda o spolupráci a dohlížet na něj prostřednictvím vytvořených mechanismů podávání zpráv těchto dvou subjektů v souladu s výchozími právními a smluvními rámci i s rámci pro řízení a správu memoranda o spolupráci.
 •Informativní dokumenty (u směrnic)
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 Komise splnila pokyny a cíle zmocnění Rady k jednání o návrhu změny memoranda o spolupráci s FAA. Změna zahrnuje jako doplněk přepracovaný hlavní text memoranda o spolupráci a přepracovanou přílohu 1 o „modernizaci a globální interoperabilitě ATM“, která obsahuje tři dodatky a pět dílčích příloh. Tato nová struktura memoranda o spolupráci dává plnou flexibilitu a přizpůsobitelnost při realizaci spolupráce v souladu s jednodušší a efektivnější přepracovanou správou a řízením memoranda o spolupráci.
 Zejména platí následující:
 –s ohledem na přepracovaný hlavní text memoranda o spolupráci se společný výbor nahrazuje jednodušším mechanismem, který zahrnuje zástupce každé strany a jehož úkolem je dohlížet na fungování celého memoranda o spolupráci a přijímat rozhodnutí na politické úrovni (článek III memoranda o spolupráci). Text dále stanoví, že obě strany budou také zastupovat generální ředitel Generálního ředitelství pro mobilitu a dopravu za Komisi a úředník Federálního leteckého úřadu, takže se dohled na celé memorandum o spolupráci dostane do působnosti nejvyšší úrovně řízení FAA a příslušné služby Komise. Navíc pozměněné memorandum stanoví „proces řízení“, za který odpovídají zástupci stran. Tento proces nahrazuje „proces schvalování memoranda o spolupráci“, na který odkazuje zmocnění Rady. Během jednání se zjistilo, že odkaz na „proces schvalování“ neodpovídá přesně skutečnému rozsahu procesu, který se fakticky zabývá řízením memoranda o spolupráci. Tento proces zajišťuje dohled a řízení memoranda o spolupráci na vysoké úrovni a vazby na příslušné politické orgány stran, kterým strany podléhají. Prostřednictvím tohoto procesu mohou zástupci stran přijímat nové přílohy nebo navrhovat úpravy memoranda o spolupráci. Na základě těchto úvah se strany dohodly, že termín „proces schvalování“ nahradí termínem „proces řízení“,
 –tematické přílohy řídí výkonné výbory složené ze zástupců stran, kteří jsou blíže k provozní úrovni konkrétních témat, jimiž se zabývají. Zejména u přílohy 1 zastupují jednotlivé strany ředitel pro projekt NextGen za FAA a vedoucí úseku pro jednotné nebe za Komisi (článek IV přílohy 1). Výkonné výbory podávají zprávy zástupcům stran. Příloha 1 se zabývá rozšířením oblasti působnosti memoranda o spolupráci na veškeré zavádění ATM (články I a III přílohy 1),
 –dodatek 3


text:
popisuje ujednání o spolupráci v oblasti zavádění ATM,
 –každou dílčí přílohu bude řídit samostatný výbor, jenž bude dohlížet na realizaci spolupráce; tyto výbory budou podávat zprávy příslušným výkonným výborům (článek V dodatku 1 a článek IV dodatků 2 a 3),
 –na základě výše uvedených změn se strany dohodly, že spíše než úpravy jednotlivých dokumentů je nejvhodnější a nejvýraznější formou změny memoranda o spolupráci je náhrada celého stávajícího textu novým zněním, které obsahuje všechny dohodnuté změny, a přidání nového ujednání o spolupráci při zavádění. Originální znění přílohy 1 a jejích 5 dodatků a přílohy 2 bylo upraveno tak, aby se zajistil soulad s rozšířeným rozsahem a novou strukturou memoranda o spolupráci, zefektivnila správa a řízení a harmonizoval jejich formát. Z původní přílohy 1 se stal dodatek 1 a z jejích pěti dodatků se staly dílčí přílohy, z původní přílohy 2 se stal dodatek 2. Obecně platí, že nová struktura memoranda o spolupráci zahrnuje dodatek 1 o „spolupráci při výzkumu, vývoji, schvalování a globální interoperabilitě programů SESAR a NextGen“, který se také skládá z 5 dílčích příloh:
 (1)„Spolupráce programů SESAR a NextGen na průřezových činnostech v zájmu globální interoperability“;
 (2)„Spolupráce programů SESAR a NextGen v oblasti uspořádání informací v zájmu globální interoperability“;
 (3)„Spolupráce programů SESAR a NextGen na uspořádání trajektorií v zájmu globální interoperability“;
 (4)„Spolupráce programů SESAR a NextGen v oblasti komunikace, navigace, přehledu (CNS) a palubní interoperability v zájmu globální interoperability“;
 (5)„Spolupráce programů SESAR a NextGen na projektech spolupráce v zájmu globální interoperability“,
 –dodatek 2 o „spolupráci při měření výkonnosti systémů uspořádání letového provozu“,
 –dodatek 3 o „spolupráci programů SESAR a NextGen v oblasti zavádění a globální interoperability“.
 Strany podepíší pouze novou dohodu, která zahrnuje změnu memoranda o spolupráci a obsahuje všechny ostatní dokumenty, konkrétně přílohu I, tři dodatky a pět dílčích příloh k dodatku 1.
 Evropská unie bude v otázkách memoranda o spolupráci a všech souvisejících prováděcích ujednání (přílohy a dodatky) zastoupena Evropskou komisí. Komise a FAA ale mohou přenést realizaci spolupráce na jiné subjekty, například na společný podnik SESAR, manažera SESAR pro realizaci nebo Evropskou organizaci pro bezpečnost letového provozu na straně EU, nebo jim mohou tyto subjekty pomáhat podle požadované oblasti působnosti. Komise zamýšlí zapojit do dodatku 1 společný podnik SESAR, do dodatku 2 Evropskou organizaci pro bezpečnost letového provozu a do dodatku 3 manažera SESAR pro realizaci.
 Navržená změna zachovává původní roli zvláštního výboru při správě a řízení memoranda o spolupráci. Navržené rozhodnutí o podpisu a prozatímním provádění pozměněného memoranda o spolupráci definuje úkoly, které vyžadují předchozí konzultaci se zvláštním výborem, a úkoly především administrativní a při provádění memoranda o spolupráci – které může Komise realizovat na vlastní odpovědnost.
 2017/0271 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o podpisu, jménem Unie, a prozatímním provádění změny 1 memoranda o spolupráci NAT-I-9406 mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Komise jménem Unie sjednala změnu memoranda


text:
o spolupráci NAT-I-9406 mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií v souladu s rozhodnutím Rady ze dne 8. května 2017, kterým se Komise zmocňuje k zahájení jednání.
 (2)Dohoda byla parafována dne 28. července 2017.
 (3)Dohoda by měla být podepsána jménem Unie s výhradou jejího pozdějšího uzavření.
 (4)Dohoda, včetně jejího doplňku, by se měla prozatímně uplatňovat v souladu s čl. II bodem A dohody ode dne podpisu do okamžiku jejího vstupu v platnost.
 (5)Je třeba stanovit procesní pravidla pro účast Unie na výkonném řízení memoranda o spolupráci,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Podpis změny 1 k memorandu o spolupráci NAT-I-9406 mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií se schvaluje jménem Unie, s výhradou uzavření uvedené dohody.
 Znění dohody, jež má být podepsána, je přiloženo k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Generální sekretariát Rady zřídí nástroj udělující plnou moc k podepsání dohody, s výhradou jejího uzavření, osobě určené vyjednavačem dohody.
 Článek 3
 Dohoda, včetně jejího doplňku, se bude prozatímně uplatňovat v souladu s článkem II. bodem A dohody ode dne podpisu do okamžiku jejího vstupu v platnost.
 Článek 4
 Po konzultaci se zvláštním výborem, který jmenuje Rada, určí Komise postoj, který má Unie zaujmout při výkonném řízení memoranda o spolupráci a jeho příloh, přijatém podle článku III memoranda o spolupráci, pokud jde o:
 a)přijetí dalších příloh k memorandu o spolupráci a jeho dodatků;
 b)přijetí změn příloh k memorandu o spolupráci a jeho dodatků;
 c)přijetí návrhů jiných změn memoranda o spolupráci.
 Článek 5
 Aniž je dotčen článek 4, může Komise přijmout veškerá vhodná opatření podle článků III, IV, V, VII a VIII memoranda o spolupráci.
 Článek 6
 Komise zastupuje Unii při konzultacích podle článku XI memoranda o spolupráci.
 Článek 7
 Komise pravidelně informuje Radu o uplatňování memoranda o spolupráci.
 Článek 8
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda / předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 89, 5.4.2011
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne19.10.2017
 COM(2017) 620 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o podpisu, jménem Unie, a prozatímním uplatňování změny Memoranda o spolupráci NAT-I-9406 mezi Spojenými státy americkými a Evropskou Unií
 ZMĚNA 1
 MEMORANDA O SPOLUPRÁCI
 NAT-I-9406
 MEZI
 SPOJENÝMI STÁTY AMERICKÝMI
 A
 EVROPSKOU UNIÍ
 vzhledem k tomu, že:
 Spojené státy americké a Evropská unie mají v úmyslu změnit memorandum o spolupráci NAT-I-9406 mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií, podepsané v Budapešti dne 3. března 2011 (dále jen „dohoda z roku 2011“),
 se Spojené státy americké a Evropská unie dohodly takto:
 ČLÁNEK I
 Dohoda z roku 2011 se v celém rozsahu zrušuje, včetně všech příloh a dodatků dohody z roku 2011, a nahrazuje se doplňkem k této dohodě, jenž zahrnuje memorandum o spolupráci NAT-I-9406A, přílohu 1 memoranda o spolupráci NAT-I-9406A, dodatky 1, 2 a 3 k příloze 1 memoranda o spolupráci NAT-I-9406A a dílčí přílohy 1, 2, 3, 4 a 5 dodatku 1 k příloze 1 memoranda o spolupráci NAT-I-9406A.
 Článek II
 VSTUP V PLATNOST A UKONČENÍ
 A.
 Do okamžiku vstupu dohody, včetně jejího doplňku, v platnost se dohoda provádí prozatímně ode dne jejího podpisu.
 B.
 Tato dohoda, včetně jejího doplňku,


text:
vstupuje v platnost okamžikem, kdy se Spojené státy americké a Evropská unie navzájem písemně informují o tom, že jejich příslušné vnitřní postupy pro vstup dohody v platnost byly ukončeny a dohoda zůstane v platnosti do vypovězení.
 C.
 Každá strana může tuto dohodu, včetně jejího doplňku, kdykoli vypovědět písemným oznámením druhé straně s šedesátidenní (60denní) výpovědní lhůtou. Ukončením platnosti této dohody skončí i platnost jejího doplňku, včetně všech příloh, dodatků a dílčích příloh přijatých stranami podle memoranda o spolupráci.
 Článek III
 ZMOCNĚNÍ
 Spojené státy americké a Evropská unie souhlasí s ustanoveními této dohody, což stvrzují podpisem svých řádně zplnomocněných zástupců.
 V .................. dne ........................., ve dvou vyhotoveních v anglickém jazyce.
 Za Spojené státy americké
 Za Evropskou unii
 DOPLNĚK KE ZMĚNĚ 1
 MEMORANDA O SPOLUPRÁCI NAT-I-9406
 MEZI
 SPOJENÝMI STÁTY AMERICKÝMI A EVROPSKOU UNIÍ
 MEMORANDUM O SPOLUPRÁCI
 NAT-I-9406A
 MEZI
 SPOJENÝMI STÁTY AMERICKÝMI A EVROPSKOU UNIÍ
 V OBLASTI
 MODERNIZACE USPOŘÁDÁNÍ LETOVÉHO PROVOZU, VÝZKUMU A VÝVOJE V OBLASTI CIVILNÍHO LETECTVÍ A GLOBÁLNÍ INTEROPERABILITY
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE Spojené státy americké a Evropská unie sdílejí cíl podpory a rozvoje spolupráce v oblasti civilního letectví, a
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE tato spolupráce podpoří rozvoj a bezpečnost civilního letectví ve Spojených státech amerických a Evropské unii,
 se Spojené státy americké a Evropská unie (dále jen „strany“ a jednotlivě „strana“) dohodly na provádění společných programů v souladu s těmito podmínkami:
 ČLÁNEK I
 CÍL
 A.
 Toto memorandum o spolupráci (dále jen „memorandum“), včetně svých příloh, dodatků a dílčích příloh, stanoví podmínky vzájemné spolupráce při výzkumu, vývoji a schvalování v oblasti civilního letectví a ve všech fázích modernizace uspořádání letového provozu (ATM). Modernizace ATM zahrnuje výzkum, vývoj, ověřování a zavádění s cílem zajistit globální interoperabilitu. K tomuto účelu mohou strany poskytnout pracovníky, zdroje a související služby pro spolupráci v rozsahu podle tohoto memoranda a jeho příloh, dodatků a dílčích příloh. Veškeré činnosti podle tohoto memoranda a všech příloh, dodatků a dílčích příloh jsou podmíněny dostupností vyhrazených prostředků a jiných nezbytných zdrojů pro tyto účely.
 B.
 Cílů tohoto memoranda lze dosáhnout spoluprací v kterékoli z těchto oblastí:
 (1)výměna informací týkajících se programů a projektů, výsledků výzkumu nebo publikací;
 (2)provádění společných analýz;
 (3)koordinace programů a projektů výzkumu, vývoje a schvalování v oblasti civilního letectví, koordinace činností v oblasti modernizace ATM a jejich provádění stranami na základě společného úsilí;
 (4)výměna vědeckého a technického personálu;
 (5)výměna specifického zařízení, softwaru a systémů pro výzkumné činnosti a studie kompatibility;
 (6)společná organizace symposií a konferencí;
 (7)vzájemné konzultace s cílem stanovit jednotný postup v příslušných mezinárodních orgánech.
 C.
 S výhradou platných právních a správních předpisů a politik, případně ve změněném nebo upraveném znění, strany podporují v největším možném rozsahu zapojení účastníků do spolupráce podle tohoto memoranda a jeho příloh, dodatků a dílčích příloh s cílem poskytovat srovnatelné možnosti účasti na jejich příslušných činnostech. Strany zapojují účastníky do spolupráce, která se provádí recipročně v souladu s těmito zásadami:
 (1)vzájemný prospěch;
 (2)srovnatelné možnosti účastnit se spolupráce;
 (3)rovné a spravedlivé zacházení;
 (4)včasná výměna informací, které mohou ovlivnit spolupráci a
 (5)transparentnost.
 D.
 Tato spolupráce probíhá podle konkrétních příloh, dodatků a dílčích příloh uvedených


text:
v článku II.
 ČLÁNEK II
 PROVÁDĚNÍ
 A.
 Toto memorandum se provádí prostřednictvím konkrétních příloh, dodatků a dílčích příloh tohoto memoranda. Tyto přílohy, dodatky a dílčí přílohy, které tvoří nedílnou součást tohoto memoranda, přiměřeně popisují povahu a dobu trvání spolupráce v určité oblasti nebo za určitým účelem, nakládání s duševním vlastnictvím, právní odpovědnost, financování, rozdělení nákladů a jiné příslušné otázky. Není-li v tomto memorandu nebo jeho příloze výslovně uvedeno jinak, má v případě, že dojde k nesouladu mezi ustanovením přílohy, dodatku nebo dílčí přílohy a ustanovením tohoto memoranda, přednost ustanovení memoranda.
 B.
 Koordinaci a správu spolupráce podle tohoto memoranda a jeho příloh, dodatků a dílčích příloh zabezpečuje jménem vlády Spojených států amerických Federální letecký úřad a jménem Evropské unie Evropská komise.
 C.
 Určenými úřady pro koordinaci a správu tohoto memoranda, kterým by měly být podávány veškeré žádosti o poskytnutí služeb podle tohoto memoranda, jsou:
 1.na straně Spojených států amerických:
 Federal Aviation Administration (Federální letecký úřad)
 Office of International Affairs (Oddělení mezinárodních věcí)
 Africa, Europe & Middle East Office, AEU
 Wilbur Wright Bldg., 6th Floor, East
 600 Independence Ave., S.W.
 Washington, D.C.
 20591 – USA
 Telefon: + 1 2022671000
 Fax: + 1 2022677198
 2.na straně Evropské unie:
 European Commission (Evropská komise)
 Directorate-General for Mobility and Transport (Generální ředitelství pro mobilitu a dopravu)
 Directorate for Aviation (Ředitelství pro letectví)
 Rue de Mot, 24
 1040 Brussels – Belgium/Belgie
 Telefon: + 32 22991915
 D.
 Pro konkrétní činnosti by měl být zřízen styčný subjekt pro technický program, jak je uvedeno v přílohách, dodatcích a dílčích přílohách tohoto memoranda.
 ČLÁNEK III
 VÝKONNÉ ŘÍZENÍ
 A.
 Výkonné řízení memoranda
 1.Strany tímto zřizují proces řízení, který budou provádět zástupci:
 (a)Spojených států amerických, kterým je úředník Federálního leteckého úřadu (FAA); a
 (b)Evropské unie, kterým je generální ředitel Generálního ředitelství pro mobilitu a dopravu Evropské komise (GŘ MOVE).
 Dále jen „zástupci stran“.
 2.Zástupci stran dohlížejí na spolupráci v oblastech, kterými se zabývají přílohy a příslušné dodatky a dílčí přílohy memoranda.
 3.Zástupci stran:
 (a)přijímají přílohy a veškeré jejich změny;
 (b)přijímají návrhy jiných změn tohoto memoranda.
 4.V rámci působnosti tohoto memoranda a jeho příloh, dodatků a dílčích příloh se zástupci stran zabývají:
 (a)problémy, jež mohou nastat, a změnami, jež mohou mít vliv na provádění tohoto memoranda a jeho příloh, dodatků a dílčích příloh;
 (b)společnými přístupy k zavádění nových technologií a postupů a přechodu na ně, včetně výzkumu, hodnocení a modernizace ATM, a dalšími oblastmi společného zájmu;
 (c)předlohami právních a správních předpisů jedné ze stran, které by mohly ovlivnit zájmy druhé strany, v rámci působnosti tohoto memoranda a jeho příloh, dodatků a dílčích příloh.
 5.Zástupci smluvních stran nemusí pořádat pravidelná setkání. Setkání se mohou konat příležitostně. Taková setkání mohou proběhnout telefonicky, ve formě videokonference nebo osobně. Rozhodnutí zástupců stran se zdokumentují a přijímají se konsensem.
 6.Zástupci stran mohou příležitostně přizvat k účasti odborníky v konkrétní oblasti a dle situace zřizovat technické pracovní skupiny.
 B.
 Výkonné řízení příloh
 1.Každou přílohu memoranda řídí její vlastní výkonný výbor. Každému výkonnému výboru předsedají společně zástupci FAA a Evropské komise na odpovídající provozní úrovni, stanovení v příslušné příloze.
 2.Strany jmenují


text:
dle situace ostatní členy výkonného výboru, kteří budou zastupovat oblasti jejich působnosti.
 3.Výkonný výbor může příležitostně přizvat k účasti odborníky v konkrétní oblasti.
 4.Výkonné výbory dohlíží na činnost veškerých výborů, pracovních skupin a jiných skupin zřízených podle konkrétních příloh a souvisejících dodatků a dílčích příloh. Výkonné výbory vypracují a přijmou vnitřní řídící postupy.
 5.Všechna rozhodnutí výkonného výboru se přijímají konsensem jeho spolupředsedajících. Tato rozhodnutí musí být písemná a podepsaná spolupředsedajícími.
 6.Výkonné výbory se mohou zabývat jakoukoli záležitostí spojenou s fungováním svých příslušných příloh a všech souvisejících dodatků a dílčích příloh. Odpovídají zejména za:
 (a)dohled nad spoluprací v oblastech, kterými se zabývají jejich příslušné přílohy a související dodatky a dílčí přílohy, a stanovení vhodných pokynů pro pracovníky, kteří podle nich pracují;
 (b)zajištění fóra pro diskuze v rámci působnosti jejich příslušných příloh a souvisejících dodatků a dílčích příloh, které se týkají:
 –problémů, jež mohou nastat, a změn, jež mohou mít vliv na provádění příloh, dodatků a dílčích příloh,
 –společných přístupů k zavádění nových technologií a postupů, činností výzkumu, hodnocení a modernizace ATM a dalších oblastí společného zájmu,
 –předloh právních a správních předpisů jedné ze stran, které by mohly ovlivnit zájmy druhé strany, v rámci působnosti příslušné přílohy;
 (c)schvalování a předávání návrhů zástupcům stran za účelem změny jejich příslušných příloh;
 (d)přijímání dodatků k jejich příslušným přílohám na základě konzultací se zástupci stran a veškerých jejich změn;
 (e)přijímání dílčích příloh k dodatkům jejich příslušných příloh a veškerých jejich změn.
 ČLÁNEK IV
 VÝMĚNA PERSONÁLU
 Strany si mohou podle potřeby vyměňovat technický personál k provádění činností popsaných v příloze, dodatku nebo dílčí příloze tohoto memoranda. Všechny tyto výměny musí být v souladu s podmínkami stanovenými v tomto memorandu a v jeho přílohách, dodatcích a dílčích přílohách. Technický personál, který si strany vymění, provádí práce popsané v příloze, dodatku nebo dílčí příloze. Uvedený technický personál může pocházet ze vzájemně schválených orgánů nebo od vzájemně schválených dodavatelů ve Spojených státech amerických nebo v Evropské unii.
 ČLÁNEK V
 UJEDNÁNÍ O PŮJČOVÁNÍ VYBAVENÍ
 Jedna strana (dále jen „půjčující strana“) může druhé straně (dále jen „vypůjčující strana“) zapůjčit vybavení podle přílohy, dodatku nebo dílčí přílohy tohoto memoranda. Není-li v příloze, dodatku nebo dílčí příloze uvedeno jinak, vztahují se na půjčování vybavení tato obecná ustanovení:
 A.
 Půjčující strana udá hodnotu půjčovaného vybavení.
 B.
 Vypůjčující strana vybavení převezme do opatrování a vlastnictví v prostorách půjčující strany, které strany uvedou v příloze, dodatku nebo dílčí příloze. Vybavení zůstane v opatrování a ve vlastnictví vypůjčující strany až do svého vrácení půjčující straně v souladu s níže uvedeným bodem H.
 C.
 Vypůjčující strana vybavení na své vlastní náklady převeze do prostor, které strany určí v příloze, dodatku nebo dílčí příloze.
 D.
 Strany spolupracují při zajištění veškerých povolení, včetně vývozních licencí, jež jsou k přepravě vybavení nutné.
 E.
 Vypůjčující strana odpovídá za instalaci vybavení v prostorách, které strany určí v příloze, dodatku nebo dílčí příloze. Půjčující strana je vypůjčující straně při instalaci zapůjčeného vybavení v případě potřeby nápomocna na základě podmínek, na nichž se strany dohodnou.
 F.
 Během doby zapůjčení vypůjčující strana vybavení provozuje a udržuje v


text:
řádném stavu, zajišťuje trvalou provozuschopnost vybavení a v jakoukoli přiměřenou dobu umožní půjčující straně jeho kontrolu.
 G.
 Půjčující strana je vypůjčující straně nápomocna při vyhledávání zdrojů dodávek běžných položek a specifických součástí, které vypůjčující straně nejsou snadno dostupné.
 H.
 Po vypršení či ukončení platnosti příslušné přílohy, dodatku nebo dílčí přílohy či tohoto memoranda nebo poté, co používání vybavení skončí, vypůjčující strana vybavení na své vlastní náklady vrátí půjčující straně.
 I.
 V případě ztráty nebo poškození vybavení, jež bylo zapůjčeno na základě tohoto memoranda a jež vypůjčující strana převzala do opatrování a vlastnictví, vypůjčující strana na základě uvážení půjčující strany vybavení opraví nebo půjčující straně nahradí hodnotu (již půjčující strana udala podle výše uvedeného bodu A) ztraceného nebo poškozeného vybavení.
 J.
 Vybavení vyměněné na základě tohoto memoranda je určeno výhradně pro účely výzkumu, vývoje a schvalování a není v žádném případě určeno k aktivnímu použití v civilním letectví ani v jiném provozu.
 K.
 Veškeré převody technologií, vybavení nebo jiných položek v souladu s tímto memorandem podléhají příslušným právním předpisům a politikám stran.
 ČLÁNEK VI
 FINANCOVÁNÍ
 A.
 Není-li v příloze, dodatku nebo dílčí příloze tohoto memoranda uvedeno jinak, nese každá strana náklady na činnosti, které podle tohoto memoranda provádí.
 B.
 Spojené státy americké přidělily tomuto programu spolupráce číslo memoranda NAT-I-9406, které musí být uvedeno ve veškeré korespondenci, jež se tohoto memoranda týká.
 ČLÁNEK VII
 POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
 A.
 S výjimkou případů, kdy si to vyžádají platné právní předpisy nebo předchozí písemná dohoda mezi stranami, nesmí žádná strana poskytnout informace ani materiál týkající se úkolů nebo související s programy dohodnutými podle tohoto memoranda a jeho příloh, dodatků nebo dílčích příloh jiným třetím stranám než i) dodavatelům či subdodavatelům zapojeným do úkolů nebo programů, jsou-li k provedení těchto úkolů a programů nezbytní, nebo než ii) jiným vládním orgánům stran.
 B.
 Pokud jedna ze stran zjistí, že podle svých právních a správních přepisů bude povinna – nebo pokud lze přiměřeně očekávat, že bude povinna – poskytnout informace v rozsahu působnosti odstavce A tohoto článku, uvědomí o tom druhou smluvní stranu a v maximální možné míře tak učiní neprodleně a před sdělením informací. Strany poté společně projednají a určí vhodný postup.
 Článek VIII
 PRÁVA DUŠEVNÍHO VLASTNICTVÍ
 A.
 Strana, která poskytuje duševní vlastnictví (jež pro účely tohoto memoranda zahrnuje analýzy, zprávy, databáze, software, know-how, technické a obchodně citlivé informace, údaje a záznamy a související dokumentaci a materiály bez ohledu na jejich formu nebo nosiče, na kterých jsou zaznamenány) druhé straně v souladu s podmínkami přílohy, dodatku nebo dílčí přílohy tohoto memoranda si zachová vlastnická práva na duševní vlastnictví, která měla v době jeho výměny. Strana poskytující dokument nebo jiné duševní vlastnictví v souladu s přílohou, dodatkem nebo dílčí přílohou tohoto memoranda tento dokument nebo duševní vlastnictví jasně označí jako důvěrné obchodní informace, vlastnické nebo případně jako obchodní tajemství.
 B.
 Není-li v příloze, dodatku nebo dílčí příloze tohoto memoranda uvedeno jinak, strana přijímající duševní vlastnictví od druhé strany podle tohoto memoranda:
 1.nenabude tím, že duševní vlastnictví od druhé strany přijme, vlastnická práva na toto duševní vlastnictví;
 2.nepředá duševní vlastnictví


text:
jiné třetí straně než dodavatelům či subdodavatelům zapojeným do programu souvisejícího s přílohou, dodatkem nebo dílčí přílohou tohoto memoranda bez předchozího písemného souhlasu druhé strany. Dojde-li k předání duševního vlastnictví dodavateli či subdodavateli zapojenému do programu, předávající strana:
 (a)omezí použití duševního vlastnictví dodavatelem či subdodavatelem na účely uvedené v příslušné příloze, dodatku nebo dílčí příloze;
 (b)dodavateli či subdodavateli zakáže, aby duševní vlastnictví dále předával třetím stranám, pokud druhá strana s tímto dalším předáním předem písemně nesouhlasí.
 C.
 Není-li v příloze, dodatku nebo dílčí příloze tohoto memoranda uvedeno jinak, duševní vlastnictví, které strany společně vytvoří na základě tohoto memoranda a jeho příloh, dodatků nebo dílčích příloh, mají strany ve společném vlastnictví.
 1.Každá strana má ve všech zemích nárok na nevýhradní, neodvolatelné právo na reprodukci tohoto duševního vlastnictví, tvorbu odvozených děl z něj, jeho veřejné šíření a jeho překlad, pokud tato reprodukce, šíření, překlad a tvorba nemají vliv na ochranu práv duševního vlastnictví druhé strany. Každá strana má právo překlad duševního vlastnictví před jeho veřejným rozšířením zrevidovat.
 2.Ve všech veřejně rozšířených kopiích článků otištěných ve vědeckých a odborných časopisech, nevlastnických vědeckých zprávách a publikacích, jež vznikly přímo na základě spolupráce podle tohoto memoranda a jeho příloh, dodatků a dílčích příloh, musí být uvedena jména autorů děl s výjimkou případů, kdy si autor výslovně nepřeje být jmenován.
 D.
 Pokud některá strana nesouhlasí s tím, aby dokument nebo jiné duševní vlastnictví poskytnuté druhou stranou podle přílohy, dodatku nebo dílčí přílohy tohoto memoranda bylo označeno jako důvěrné obchodní informace, vlastnické nebo jako obchodní tajemství, strana, která s tímto označením nesouhlasí, si vyžádá konzultace s druhou stranou s cílem daný problém vyřešit. Tyto konzultace mohou být spojeny se setkáním zástupců stran, zasedáním příslušného výkonného výboru nebo zasedáním jiných výborů zřízených podle přílohy, dodatku nebo dílčí přílohy tohoto memoranda.
 ČLÁNEK IX
 IMUNITA A PRÁVNÍ ODPOVĚDNOST
 A.
 Strany řeší otázky imunity a právní odpovědnosti spojené s činnostmi prováděnými podle tohoto memoranda v příslušné příloze, dodatku nebo dílčí příloze.
 B.
 Strany souhlasí s tím, že všechny činnosti podnikané podle tohoto memoranda a jeho příloh, dodatků a dílčích příloh musí provádět s náležitou odborností a že vynaloží veškeré přiměřené úsilí na minimalizaci možných rizik pro třetí strany a na splnění všech požadavků spojených s bezpečností a dohledem.
 ČLÁNEK X
 ZMĚNY
 A.
 Strany mohou toto memorandum a jeho přílohy, dodatky nebo dílčí přílohy měnit písemnou dohodou, kterou obě podepíší. Přílohy, dodatky a dílčí přílohy mohou být rovněž změněny podle článku III.
 B.
 Změny tohoto memoranda nebo přílohy, dodatky nebo dílčí přílohy tohoto memoranda vstupují v platnost v souladu s podmínkami v nich obsaženými.
 ČLÁNEK XI
 ŘEŠENÍ SPORŮ
 Strany řeší veškeré spory týkající se výkladu nebo uplatňování tohoto memoranda či jeho příloh, dodatků nebo dílčích příloh při vzájemných konzultacích. Strany urovnání žádného takového sporu nepředají mezinárodnímu tribunálu ani třetí straně.
 ČLÁNEK XII
 VSTUP V PLATNOST A UKONČENÍ PLATNOSTI
 PŘÍLOH, DODATKŮ A DÍLČÍCH PŘÍLOH
 A.
 Každá jednotlivá příloha, dodatek nebo dílčí příloha přijatá podle článku III po vstupu tohoto memoranda v platnost vstoupí v platnost v souladu s podmínkami v nich stanovenými.
 B.


text:
Platnost přílohy, dodatku nebo dílčí přílohy může kterákoli strana kdykoli ukončit písemným oznámením druhé straně s šedesátidenní (60denní) výpovědní lhůtou. Každá strana má po ukončení platnosti přílohy, dodatku nebo dílčí přílohy sto dvacet (120) dní na ukončení svých činností.
 C.
 Ukončením platnosti tohoto memoranda nejsou dotčena práva a povinnosti stran podle článků V, VII, VIII a IX. Každá strana má po ukončení platnosti tohoto memoranda sto dvacet (120) dní na ukončení svých činností.
 PŘÍLOHA 1
 MEMORANDA O SPOLUPRÁCI
 NAT-I-9406A
 MEZI
 SPOJENÝMI STÁTY AMERICKÝMI
 A
 EVROPSKOU UNIÍ
 Modernizace letového provozu a globální interoperabilita
 ČLÁNEK I
 ÚČEL
 Účelem této přílohy je provádění memoranda o spolupráci NAT-I-9406 mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií (dále jen „memorandum“) stanovením podmínek, na jejichž základě strany nastolí spolupráci při svých činnostech v oblasti modernizace uspořádání letového provozu (ATM), NextGen a jednotné evropské nebe, pro zajištění globální interoperability jejich systémů ATM a s přihlédnutím k zájmům civilních a vojenských uživatelů vzdušného prostoru.
 ČLÁNEK II
 ZÁSADY
 V rámci své činnosti v oblasti modernizace ATM a v souladu se zásadami stanovenými v čl. I bodu C memoranda strany:
 A.
 případně umožní účast vládních a průmyslových subjektů druhé strany ve svých příslušných konzultačních orgánech a průmyslových iniciativách v souladu s platnými právními a správními předpisy a s pravidly řízení těchto orgánů a iniciativ;
 B.
 činí vše proto, aby zúčastněným stranám v odvětví druhé strany poskytovaly příležitosti přispívat do pracovních programů a umožnily jim přístup k informacím o odpovídajících činnostech v oblasti modernizace ATM a jejich výsledcích;
 C.
 prostřednictvím výkonného výboru zřízeného podle článku IV této přílohy vzájemně uvedly v dodatcích nebo dílčích přílohách oblasti, ve kterých je možné poskytnout konkrétní příležitosti k účasti v konzultačních orgánech, iniciativách, programech a projektech každé strany;
 D.
 prostřednictvím výkonného výboru sledují provádění této přílohy a podle potřeby přijímají nové dodatky a dílčí přílohy, popř. změny stávajících dodatků a dílčích příloh v souladu s čl. III bodem B memoranda.
 ČLÁNEK III
 ROZSAH PRACÍ
 A.
 Práce mají přispět ke snahám každé strany o modernizaci ATM s cílem zajistit globální interoperabilitu na základě vzájemné spolupráce, včetně spolupráce v následujících oblastech:
 –vymezení systémů na vysoké úrovni, koncepce provozu, vymezení architektury a technická základna,
 –plánování a normalizace,
 –výzkum a vývoj týkající se iniciativ ATM SESAR a NextGen,
 –provoz vycházející z trajektorií,
 –globální interoperabilita a harmonizace, včetně podpory po iniciativy Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO),
 –uspořádání informací,
 –iniciativy v oblasti komunikace, navigace a přehledu,
 –zavádění systémů a schopností ATM,
 –harmonizace provádění norem,
 –ukazatele výkonnosti související se systémy ATM a modernizačními iniciativami,
 –provozní ukazatele výkonnosti v letectví,
 –ekonomické modely a analýzy,
 –informace o toku letového provozu,
 –iniciativy v oblasti bezpečnosti uspořádání letového provozu,
 –integrace nových letadel, včetně neobsazených leteckých systémů (UAS), do ATM,
 –kybernetická bezpečnost pro oblast ATM,
 –pobídkové mechanismy,
 –lidský faktor,
 –modernizace letišť.
 B.
 Strany podle potřeby na reciproční bázi vytvářejí (buď samostatně, nebo společně pro účely vzájemné výměny) zprávy popisující koncepce použití, modely, prototypy, hodnocení, schvalovací řízení a srovnávací studie týkající se technických a provozních aspektů ATM. Při hodnocení a schvalování lze využívat širokou škálu nástrojů, např. simulace,


text:
zkušební provoz nebo ukázky.
 ČLÁNEK IV
 ŘÍZENÍ
 Strany zřídí v souladu s čl. III bodem B memoranda výkonný výbor, který:
 A.
 má spolupředsedající, tj. ředitele pro projekt NextGen Federálního leteckého úřadu (FAA) nebo jeho zástupce a vedoucího oddělení pro jednotné evropské nebe (SES) Generálního ředitelství pro mobilitu a dopravu Evropské komise nebo jeho zástupce;
 B.
 se skládá z dalších členů výboru jmenovaných stranami podle jejich oblasti odpovědnosti v rámci ATM;
 C.
 zasedá alespoň jednou za rok, aby:
 1.sledoval a přezkoumával pokrok dosažený v rámci probíhajících společných projektů a činností vymezených v dodatcích a dílčích přílohách;
 2.posoudil dosažené výsledky;
 3.sledoval a zajistil účinné provádění této přílohy a podle potřeby vedl konzultace o mechanismech účasti zástupců odvětví nebo předával dotazy zástupcům stran podle čl. III bodu A memoranda;
 D.
 se zabývá všemi záležitostmi týkajícími se provádění této přílohy a všech souvisejících dodatků a dílčích příloh. Výkonný výbor odpovídá v souladu s čl. III bodem B memoranda zejména za:
 1.dohled na spolupráci v oblastech, kterými se zabývá tato příloha a související dodatky a dílčí přílohy, a stanovení vhodných pokynů pro pracovníky, kteří podle nich pracují;
 2.zajištění fóra pro diskuze v rámci působnosti této přílohy a souvisejících dodatků a dílčích příloh, které se týkají:
 –problémů, jež mohou nastat, a změn, jež mohou mít vliv na provádění této přílohy, jejích dodatků a dílčích příloh,
 –společných přístupů k zavádění nových technologií a postupů a přechodu na ně, včetně výzkumu, hodnocení a zavádění, a dalších oblastí společného zájmu,
 –předloh právních a správních předpisů jedné ze stran, které by mohly ovlivnit zájmy druhé strany, v rámci působnosti této přílohy;
 3.schvalování a předávání návrhů zástupcům stran za účelem změny této přílohy;
 4.přijímání dodatků k této příloze na základě konzultací se zástupci stran a jejich případných změn;
 5.přijímání dílčích příloh k dodatkům této přílohy a veškerých jejich změn;
 E.
 stanoví své pracovní postupy. Všechna rozhodnutí se přijímají konsensem spolupředsedajících. Tato rozhodnutí musí být písemná a podepsaná spolupředsedajícími.
 F.
 podporuje synergické účinky a jednotnost a předchází zdvojování práce vykonávané podle dodatků nebo dílčích příloh této přílohy;
 G.
 podle potřeby koordinuje svou činnost s ostatními výkonnými výbory zřízenými podle memoranda s cílem podporovat synergické účinky a jednotnost a předcházet zdvojování práce vykonávané podle jiných příloh memoranda;
 H.
 podle potřeby podává zprávy zástupcům stran.
 Článek V
 IMUNITA A PRÁVNÍ ODPOVĚDNOST
 Strany řeší otázky imunity a právní odpovědnosti spojené s činnostmi prováděnými podle této přílohy v příslušných dodatcích nebo případně dílčích přílohách.
 ČLÁNEK VI
 PROVÁDĚNÍ
 A.
 Všechny práce stanovené touto přílohou jsou popsány v dodatcích nebo dílčích přílohách, jež se po svém vstupu v platnost stávají součástí této přílohy.
 B.
 Každý dodatek a dílčí příloha je opatřena pořadovým číslem a obsahuje popis prací, které musí provést strany nebo subjekty, jež strany k vykonání prací určí, včetně místa a plánovaného trvání prací, personálu a dalších zdrojů nutných k dokončení prací, odhadu nákladů a jakýchkoli jiných relevantních informací týkajících se prací.
 ČLÁNEK VII
 FINANČNÍ USTANOVENÍ
 Není-li v dodatku nebo dílčí příloze uvedeno jinak, ponese každá strana náklady na činnosti, které vykonává.
 ČLÁNEK VIII
 KONTAKTNÍ MÍSTA
 Určenými