text:
Kolumbie
 6. Kostarika
 7. Kuba
 8. Ekvádor
 9. Salvador
 10. Guatemala
 11. Honduras
 12. Mexiko
 13. Nikaragua
 14. Panama
 15. Paraguay
 16. Peru
 17. Uruguay
 18. Venezuela
 Asie
 19. Afghánistán
 20. Bangladéš
 21. Bhútán
 22. Kambodža
 23. Čína
 24. Indie
 25. Indonésie
 26. Korejská
 lidově demokratická republika
 27. Laos
 28. Malajsie
 29. Maledivy
 30. Mongolsko
 31. Myanmar/Barma
 32. Nepál
 33. Pákistán
 34. Filipíny
 35. Srí Lanka
 36. Thajsko
 37. Vietnam
 Střední
 Asie
 38. Kazachstán
 39. Kyrgyzská
 republika
 40. Tádžikistán
 41. Turkmenistán
 42. Uzbekistán
 Střední
 východ
 43. Írán
 44. Irák
 45. Jemen
 Jižní Afrika
 46. Jihoafrická
 republika
 PŘÍLOHA II
 SEZNAM PŘÍJEMCŮ OFICIÁLNÍ ROZVOJOVÉ POMOCI VYPRACOVANÝ
 VÝBOREM PRO ROZVOJOVOU POMOC OECD
 v platnosti pro zprávy o finančních tocích v letech 2011, 2012 a 2013
 PŘÍLOHA III
 PARTNERSKÉ ZEMĚ A REGIONY S DVOUSTRANNOU SPOLUPRACÍ
 PODLE ČL. 5 ODST. 2
 Následující partnerské země využívají
 bilaterální rozvojovou pomoc podle tohoto nařízení v souladu s čl. 5
 odst. 2:
 1. Bolívie
 2. Kuba
 3. Salvador
 4. Guatemala
 5. Honduras
 6. Nikaragua
 7. Paraguay
 8. Afghánistán
 9. Bangladéš
 10. Bhútán
 11. Kambodža
 12. Korejská
 lidově demokratická republika
 13. Laos
 14. Mongolsko
 15. Myanmar/Barma
 16. Nepál
 17. Pákistán
 18. Filipíny
 19. Srí Lanka
 20. Vietnam
 21. Kyrgyzská
 republika
 22. Tádžikistán
 23. Turkmenistán
 24. Uzbekistán
 25. Irák
 26. Jemen
 27. Jihoafrická
 republika
 PŘÍLOHA VI
 OBLASTI SPOLUPRÁCE V RÁMCI ZEMĚPISNÝCH PROGRAMŮ
 A.
 SPOLEČNÉ OBLASTI SPOLUPRÁCE V RÁMCI ZEMĚPISNÝCH PROGRAMŮ
 Náměty pro
 zeměpisné programy lze čerpat mimo jiné z oblastí spolupráce
 uvedených níže, které se však nutně nemusí rovnat jednotlivým
 odvětvím. Priority budou stanoveny v souladu se sdělením Komise
 Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému
 a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Zvýšení dopadu rozvojové
 politiky EU: Agenda pro změnu“ a následnými závěry Rady.
 I. Lidská
 práva, demokracie a další klíčové prvky řádné správy věcí
 veřejných
 a) demokracie, lidská práva
 a právní stát;
 b) rovnost žen a mužů
 a posilování postavení žen;
 c) řízení veřejného sektoru;
 d) daňová politika a správa;
 e) korupce;
 f) občanská společnost
 a místní orgány;
 g) přírodní zdroje a
 h) příčinná souvislost mezi
 bezpečností a rozvojem.
 II.
 Udržitelný růst podporující začlenění pro lidský rozvoj
 a) sociální ochrana, zdraví,
 vzdělání a zaměstnanost;
 b) podnikatelské
 prostředí, regionální integrace a světové trhy a
 c) udržitelné zemědělství
 a energetika.
 III. Ostatní
 důležité oblasti z hlediska soudržnosti politik v rámci rozvoje
 a) změna klimatu a životní
 prostředí;
 b) Migrace a azyl a
 c) přechod od humanitární pomoci
 a řešení krizí k dlouhodobé rozvojové spolupráci.
 B. KONKRÉTNÍ
 OBLASTI SPOLUPRÁCE PODLE REGIONŮ
 Pomoc Evropské
 unie podporuje opatření a dialog v jednotlivých odvětvích
 v souladu s článkem 5 a s celkovým účelem
 a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto
 nařízení. Přiměřenou pozornost je nutno věnovat níže
 popsaným oblastem s ohledem na společně dohodnuté strategie,
 partnerství, spolupráci a obchodní dohody. Priority budou stanoveny
 v souladu se sdělením „Agenda pro změnu“ a následnými
 závěry Rady.
 Latinská
 Amerika
 a) podpora sociální soudržnosti,
 zejména sociálního začleňování, důstojných pracovních podmínek a spravedlnosti,
 rovnosti žen a mužů a posílení postavení žen;
 b) řešení otázek správy věcí
 veřejných a podpora politických reforem, zejména


text:
v oblastech
 sociální politiky, správy veřejných financí, daní, bezpečnosti
 (včetně drog, kriminality a korupce), posilování řádné
 správy věcí veřejných a veřejných orgánů (rovněž
 prostřednictvím inovativních mechanismů pro poskytování technické
 spolupráce, jako je například TAIEX a twinning), ochrany lidských práv
 včetně práv domorodých národů a potomků
 Afričanů, životního prostředí, boje proti diskriminaci
 a boje proti výrobě, spotřebě a obchodu
 s drogami;
 c) podpora různých procesů
 regionální integrace a propojení síťové infrastruktury při
 současném zajištění doplňkovosti s činnostmi
 podporovanými Evropskou investiční bankou (EIB) a dalšími orgány;
 d) řešení otázek
 příčinné souvislosti mezi bezpečností a rozvojem;
 e) podpora politik v oblasti
 vzdělávání a rozvoje společného prostoru vysokoškolského
 vzdělávání v Latinské Americe;
 f) řešení hospodářské
 zranitelnosti a přispívání ke strukturální transformaci
 vytvořením silných partnerství v souvislosti s obchodem,
 investicemi, know-how a výzkumem, inovacemi a technikou
 a podpora udržitelného růstu podporujícího začlenění
 ve všech jeho rozměrech se zvláštním důrazem na otázky
 migračních toků, zajišťování potravin (včetně
 udržitelného zemědělství a rybolovu), změny klimatu, udržitelné
 energetiky a ochrany a zvyšování biologické rozmanitosti
 a ekosystémových služeb včetně oblastí vodního a lesního
 hospodářství, jakož i produktivních investic za účelem vyšší
 zaměstnanosti a lepších pracovních míst v zelené ekonomice;
 g) zajištění odpovídající
 návaznosti na krátkodobá mimořádná opatření zaměřená na
 obnovu po katastrofách nebo po krizi prováděná prostřednictvím jiných
 finančních nástrojů.
 Asie
 a) podpora sociální soudržnosti,
 zejména sociálního začleňování, důstojných pracovních podmínek,
 spravedlnosti a rovnosti žen a mužů;
 b) vytváření partnerství
 podporujících začlenění v souvislosti s obchodem,
 investicemi, pomocí, migrací, výzkumem, inovacemi a technikou;
 c) budování a posilování
 legitimních, efektivních a odpovědných veřejných institucí
 a orgánů prostřednictvím podpory institucionálních reforem
 (včetně reforem zaměřených na řádnou správu věcí veřejných
 a boj proti korupci, správu veřejných financí, daně
 a reformu veřejné správy) a reforem právních a správních
 předpisů a regulačního rámce v souladu
 s mezinárodními normami, zejména v nestabilních státech a zemích,
 kde probíhá nebo proběhl ozbrojený konflikt;
 d) podpora aktivní a organizované
 občanské společnosti ve prospěch rozvoje a podpora
 partnerství veřejného a soukromého sektoru;
 e) podpora zmírňování změny
 klimatu a adaptace na tuto změnu, prosazování udržitelné
 spotřeby a výroby, jakož i investice do čistých
 technologií, udržitelné energetiky, dopravy, udržitelného zemědělství
 a rybolovu, ochrany a zvyšování biologické rozmanitosti
 a ekosystémových služeb včetně oblastí vodního a lesního
 hospodářství a vytváření pracovních míst s důstojnými
 podmínkami v zelené ekonomice;
 f) podpora větší regionální
 integrace a spolupráce způsobem zaměřeným na výsledky
 prostřednictvím podpory různých procesů regionální integrace
 a dialogu;
 g) přispívání k prevenci
 a reakci na zdravotní rizika včetně těch, která vyplývají
 z kontaktů zvířat, lidí a jejich různých
 prostředí;
 h) v rámci příčinné
 souvislosti mezi bezpečností a rozvojem: boj proti korupci
 a organizované trestné činnosti, proti výrobě,
 spotřebě a obchodu s drogami a proti dalším formám
 nelegálního obchodu a podpora účinné správy hranic
 a přeshraniční spolupráce;
 i) podpora připravenosti na
 katastrofy a dlouhodobou obnovu po katastrofách, a to i
 v oblasti zajišťování potravin a výživy a pomoci
 vykořeněným skupinám obyvatel.
 Střední
 Asie
 V souladu se
 společnými cíli stanovenými ve strategii EU pro Střední Asii
 „Strategie pro nové partnerství“ přijaté v roce 2007:
 a) podpora ústavní

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
reformy
 a legislativního, regulačního a správního sbližování s Unií
 včetně další demokratizace a organizované občanské
 společnosti, podpora právního státu, řádné správy věcí
 veřejných, daní a posilování vnitrostátních institucí
 a orgánů, jako jsou volební orgány a parlamenty, reforma
 veřejné správy a správy veřejných financí;
 b) podpora udržitelného
 hospodářského růstu podporujícího začlenění, řešení
 sociálních a regionálních nerovností a podpora politiky
 v oblasti vzdělávání, výzkumu, inovací a techniky,
 zdravotnictví, důstojných pracovních podmínek, udržitelné energetiky,
 zemědělství a rozvoje venkova a podpory malých
 a středních podniků za současné stimulace rozvoje tržního
 hospodářství, obchodu a investic včetně reforem
 regulačního rámce a podpora začlenění do Světové
 obchodní organizace (WTO);
 c) podpora účinné správy hranic
 a přeshraniční spolupráce ve prospěch udržitelného
 hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje
 v příhraničních regionech; v rámci příčinné
 souvislosti mezi bezpečností a rozvojem: boj proti organizovanému
 zločinu a všem nelegálním formám obchodu včetně boje proti výrobě,
 užívání a obchodování s drogami, jakož i proti jejich nepříznivým
 účinkům, včetně boje proti HIV/AIDS;
 d) podpora dvoustranné
 a regionální spolupráce, dialogu a integrace, a to i se
 zeměmi, na něž se vztahuje evropský nástroj sousedství a dalších
 nástroje Unie na podporu politických reforem, mimo jiné prostřednictvím
 budování veřejných kapacit zřizováním institucí, technickou pomocí
 (např. TAIEX), výměnou informací a vytvářením partnerství,
 a pomocí klíčových investic prostřednictvím vhodných
 mechanismů k mobilizaci finančních zdrojů EU v oblasti
 vzdělávání, životního prostředí a energetiky, vodního
 a odpadového hospodářství a hygieny, rozvoje založeného na
 nízkých emisích a odolnosti vůči dopadům změny
 klimatu, jakož i zlepšování bezpečnosti a zabezpečení
 mezinárodní dodávky energie a dopravy, propojení, sítí a jejich
 provozovatelů, a to i prostřednictvím činností
 podporovaných Evropskou investiční bankou (EIB).
 Střední
 východ
 a) řešení otázek správy věcí
 veřejných (rovněž i v oblasti daní), lidských práv a otázek
 politické rovnosti, zejména v nestabilních státech s cílem pomoci
 vybudovat legitimní, demokratické, efektivní a odpovědné veřejné
 instituce a aktivní a organizovanou občanskou společnost;
 b) podpora sociální soudržnosti,
 zejména sociálního začleňování, důstojných pracovních podmínek,
 spravedlnosti a rovnosti žen a mužů;
 d) podpora udržitelné hospodářské
 reformy a diverzifikace, obchod, rozvoj tržního hospodářství,
 produktivní a udržitelné investice do hlavních odvětví (jako je
 energetika včetně výroby energie z obnovitelných zdrojů),
 partnerství veřejného a soukromého sektoru a začlenění
 partnerských zemí do WTO;
 d) podpora regionální spolupráce,
 dialogu a integrace, a to se zeměmi, na které se vztahuje
 evropský nástroj sousedství a se státy Perského zálivu, na které se
 vztahuje nástroj partnerství a další nástroje EU, mimo jiné
 prostřednictvím podpory integračního úsilí v rámci daného
 regionu, pokud možno především v oblasti hospodářství,
 energetiky, vodního hospodářství, dopravy a problematiky
 uprchlíků;
 e) doplnění prostředků
 vynaložených v rámci tohoto nástroje soudržnou prací a podporou
 prostřednictvím jiných nástrojů EU, které se mohou zaměřit
 na širší regionální integraci, podpora zájmů EU v takových oblastech,
 jako jsou hospodářství, energetika, výzkum, inovace a technika, boj
 proti výrobě, užívání a obchodu s drogami v rámci
 příčinné souvislosti mezi bezpečností a rozvojem, jakož
 i řízení migrace a pomoc vysídleným osobám
 a uprchlíkům v rámci příčinné souvislosti mezi rozvojem
 a migrací.
 Jižní Afrika
 a) podpora konsolidace demokratické
 společnosti, řádné správy věcí veřejných a právního


text:
státu a přispívání ke stabilitě a integraci regionu
 i kontinentu;
 b) podpora úsilí
 o přizpůsobení vyvolaného zřizováním různých oblastí
 volného obchodu;
 c) podpora důstojných pracovních
 podmínek, boje proti chudobě, nerovnosti a vyloučení, a to
 včetně uspokojování základních potřeb dříve
 znevýhodněných společenství;
 d) překonání hospodářské
 zranitelnosti a dosažení strukturální transformace s důrazem na
 důstojné pracovní podmínky prostřednictvím trvalého hospodářského
 růstu podporujícího začlenění, nízkouhlíkovou zelené ekonomiky
 a udržitelného rozvoje ve všech jeho rozměrech (včetně
 udržitelného zemědělství a rybolovu) a zvyšování biologické
 rozmanitosti a ekosystémových služeb;
 e) řešení sexuálního násilí
 a genderově podmíněného násilí a řešení problematiky
 zdraví: včetně HIV/AIDS a jeho
 dopadů na společnost.
 PŘÍLOHA V
 OBLASTI
 ČINNOSTI V RÁMCI TEMATICKÝCH PROGRAMŮ
 A. PROGRAM
 „GLOBÁLNÍ VEŘEJNÉ STATKY A VÝZVY“
 V souladu
 s podmínkami stanovenými v článku 6 usiluje program
 „Globální veřejné statky a výzvy“ o posílení spolupráce,
 výměny znalostí a zkušeností a schopností partnerských zemí.
 Náměty pro program lze čerpat mimo jiné z následujících oblastí
 spolupráce při zajištění maximální synergie mezi nimi s ohledem
 na jejich silné vzájemné propojení:
 Životní
 prostředí a změna klimatu
 a) přispívání k realizaci
 mezinárodního rozměru vize Evropa 2020 v oblasti životního
 prostředí a klimatu;
 b) pomoc rozvojovým zemím dosáhnout
 rozvojových cílů tisíciletí souvisejících s udržitelným využíváním
 přírodních zdrojů a udržitelností životního prostředí;
 c) podpora provádění unijních
 iniciativ a závazků sjednaných na mezinárodní a regionální
 úrovni a/nebo závazků přeshraniční povahy zejména v oblasti
 změny klimatu prostřednictvím podpory strategií odolných
 vůči klimatickým vlivům, a to především strategií
 přizpůsobení s vedlejšími přínosy pro biologickou
 rozmanitost, prostřednictvím podpory biologické rozmanitosti
 a ekosystémových služeb, lesního hospodářství (včetně
 prosazování práva, správy a obchodu v oblasti lesnictví), boje proti
 rozšiřování pouští, integrovaného hospodaření s vodními zdroji,
 řízení přírodních zdrojů, řádného zacházení
 s chemikáliemi a odpadového hospodářství, účinného
 využívání zdrojů a zelené ekonomiky;
 c) přispívání ke zvýšení integrace
 a sladění cílů týkajících se změny klimatu a životního
 prostředí ve všech oblastech spolupráce EU týkající se pomoci, a to
 prostřednictvím podpory metodické a výzkumné práce včetně
 mechanismů sledování, vykazování a ověřování, mapování,
 posuzování a hodnocení ekosystémů, zvyšování úrovně odbornosti
 v oblasti životního prostředí a podporou inovativních akcí
 a soudržnosti politik;
 d) posilování správy záležitostí
 týkajících se životního prostředí a podpora rozvoje mezinárodní politiky,
 mimo jiné také prostřednictvím úsilí o soudržnost mezi otázkami
 životního prostředí a ostatními pilíři mezinárodní správy pro
 udržitelný rozvoj, a to pomocí při sledování a hodnocení
 životního prostředí na regionální a mezinárodní úrovni
 a prosazováním účinných opatření zaměřených na
 dodržování a vymáhání mnohostranných dohod o životním prostředí.
 Udržitelná
 energetika
 a) podpora přístupu
 k bezpečným, cenově dostupným, čistým a udržitelným
 energetickým službám jako hlavní hnací síle pro vymýcení chudoby
 a růst podporující začlenění se zvláštním důrazem na
 využívání místních zdrojů energie;
 b) podpora většího využívání
 technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie, energetické
 účinnosti a prosazování strategií rozvoje založeného na nízkých
 emisích;
 c) podpora bezpečnosti dodávek
 energií např. prostřednictvím diverzifikace zdrojů a tras,
 řešení otázek kolísání cen, potenciál pro snížení emisí, zlepšování
 trhů a posilování propojení energetických sítí a obchodu.
 Lidský
 rozvoj
 a) Růst, zaměstnanost
 a zapojení soukromého sektoru:
 podpora opatření zaměřených na
 vytváření většího


text:
počtu pracovních míst a lepších
 pracovních míst v takových oblastech, jako je rozvoj konkurenceschopnosti
 a odolnost místních malých a středních podniků
 a jejich zapojení do celosvětového hospodářství, pomoc
 rozvojovým zemím při začleňování do mnohostranného obchodního
 systému, rozvoj soukromého sektoru a zlepšování podnikatelského
 prostředí, podpora vymezování a provádění průmyslové,
 inovační, technologické a obchodní politiky a dohod, podpora
 regionálního integračního úsilí, podpora investičních vztahů
 mezi EU a partnerskými zeměmi a regiony a využívání
 pákového efektu soukromých a veřejných investic a spolupráce
 prostřednictvím inovativních finančních nástrojů. Podpora zelené
 ekonomiky, účinnosti zdrojů a procesů udržitelné
 spotřeby a výroby. Podpora využívání elektronické komunikace jako
 nástroje k podpoře růstu ve všech odvětvích, za účelem
 překlenutí „digitální propasti“, aby bylo v této oblasti dosaženo
 vhodného politického a regulačního rámce, a podpora rozvoje
 nezbytné infrastruktury a využívání služeb a aplikací založených na
 IKT.
 b) Zaměstnanost, dovednosti,
 sociální ochrana a sociální začleňování:
 i) podpora vysoké úrovně produktivní práce
 a důstojných pracovních podmínek, zejména díky podpoře správných
 politik a strategií zaměstnanosti, odborné přípravy
 umožňující zaměstnatelnost odpovídající potřebám
 a výhledům trhu práce, pracovních podmínek, a to i
 v neformální ekonomice, podpora důstojných pracovních podmínek
 včetně boje proti dětské práci a podpora sociálního
 dialogu, jakož i usnadnění mobility pracovních sil při
 současném dodržování práv migrantů,
 ii) posilování sociální soudržnosti, zejména
 prostřednictvím zřizování a posilování udržitelných systémů
 sociální ochrany včetně související daňové reformy,
 iii) posilování sociálního začleňování
 prostřednictvím spolupráce v oblasti rovného přístupu
 k základním službám, zaměstnání pro všechny, posílení postavení
 určitých skupin obyvatel, zejména mládeže, osob se zdravotním postižením,
 žen a menšinových skupin, a dodržování jejich práv, aby se mohli
 všichni obyvatelé podílet na tvorbě bohatství a kulturní rozmanitosti
 a mít z nich prospěch;
 c) Rovnost žen a mužů
 a posilování postavení žen:
 i) podpora programů na úrovni jednotlivých
 zemí, jejichž cílem je prosazovat posílení hospodářského
 a společenského postavení žen a jejich zastoupení
 v politice,
 ii) podpora vnitrostátních, regionálních
 a globálních iniciativ přispívajících k začlenění této
 problematiky do programu opatření zaměřených na účinnost
 pomoci;
 d) Zdravotnictví:
 i) zlepšování zdraví a blahobytu lidí
 v rozvojových zemích prostřednictvím zvyšování dostupnosti
 a spravedlivým poskytováním kvalitních základních veřejných
 zdravotnických služeb a konkrétněji:
 ii) podpora a formování politického programu
 globálních iniciativ, které mají přímý významný přínos pro partnerské
 země s ohledem na zaměření se na výsledky, účinnost
 pomoci a dopady na zdravotnické systémy, včetně podpory
 partnerských zemí umožňující jejich lepší zapojení do těchto
 iniciativ,
 iii) podpora zvláštních iniciativ, zejména na
 regionální a celosvětové úrovni, které posilují zdravotnické systémy
 a pomáhají partnerským zemím koncipovat a provádět správnou
 politiku veřejného zdraví na základě objektivních podkladů, a
 v prioritních oblastech (např. zdraví matek, sexuální
 a reprodukční zdraví a práva, přístup k plánování
 rodiny, globální veřejné statky a reakce na globální zdravotní
 hrozby);
 e) Vzdělání, znalosti
 a dovednosti:
 i) podpora dosahování cílů dohodnutých na
 mezinárodní úrovni v oblasti vzdělávání prostřednictvím
 globálních iniciativ a partnerství se zvláštním důrazem na podporu
 znalostí, dovedností a hodnot pro udržitelný rozvoj podporující
 začlenění,
 ii) podpora výměny zkušeností,
 osvědčených postupů a inovací na základě vyváženého
 přístupu k rozvoji vzdělávacích systémů,
 iii) zlepšování rovného přístupu ke
 vzdělání a


text:
jeho kvality, včetně vzdělávání ohrožených
 skupin, žen a dívek, a také vzdělávání v zemích, které jsou
 nejvíce vzdáleny dosažení globálních cílů.
 Zajišťování
 potravin a udržitelné zemědělství
 Program bude
 posilovat spolupráci, výměnu znalostí a zkušeností a schopností
 partnerských zemí týkajících se čtyř pilířů
 zajišťování potravin: dostupnosti potravin (výroba), přístupu
 k potravinám (včetně trhů, záchranných sítí
 a povědomí o problematice rovnosti žen a mužů), využívání
 potravin (nutriční zásahy společensky uvědomělými
 způsoby) a stability při současném stanovení pořadí
 důležitosti čtyř rozměrů: drobného
 zemědělství, správa věcí veřejných, regionální integrace
 a mechanismů pomoci ohroženým skupinám obyvatel.
 a) Podpora rozvoje udržitelného
 drobného zemědělství prostřednictvím bezpečného, na
 ekosystémových souvislostech založeného, nízkouhlíkového a vůči
 změně klimatu odolného přístupu k technologiím
 (včetně informačních a komunikačních technologií), a
 prostřednictvím poradenských a technických služeb, režimů
 rozvoje venkova, výrobních investičních prostředků, půdy
 a řízení přírodních zdrojů, ochrany genetické rozmanitosti
 v rámci příznivého hospodářského prostředí;
 b) podpora environmentálně
 a sociálně zodpovědné tvorby politik a řízení
 příslušného odvětví, úloha veřejných i neveřejných
 aktérů při jeho regulaci a využívání veřejných statků,
 jeho organizační způsobilost, profesní organizace a instituce;
 c) zlepšování zajišťování potravin
 prostřednictvím vhodných politik, včetně ochrany biologické
 rozmanitosti a ekosystémových služeb, politik v oblasti
 přizpůsobení se změně klimatu, informačních systémů,
 prevence a zvládání krizí a strategií výživy zaměřených na
 ohrožené skupiny obyvatel;
 d) podpora bezpečných
 a udržitelných postupů v celém dodavatelském řetězci
 potravin a krmiv.
 Migrace
 a azyl
 a) podpora řízení migrace na všech
 úrovních;
 b) zajištění lepšího zvládání
 migračních toků ve všech jejich rozměrech;
 c) maximalizace rozvojového dopadu
 zvýšené regionální a globální mobility osob a současné
 prosazování a ochrana práv migrantů, a to prostřednictvím
 podpory koncipování a provádění správné regionální a vnitrostátní
 migrační a azylové politiky a prostřednictvím
 začlenění problematiky migrace do jiných regionálních
 a vnitrostátních politik;
 d) zlepšování všeobecného chápání
 příčinné souvislosti mezi migrací a rozvojem včetně
 sociálních a hospodářských důsledků vládní politiky,
 ať už v oblasti migrace a azylu nebo v jiných
 odvětvích.
 B. PROGRAM
 TÝKAJÍCÍ SE ORGANIZACÍ OBČANSKÉ SPOLEČNOSTI A MÍSTNÍCH
 ORGÁNŮ
 V souladu
 s opakovaně potvrzeným odhodláním EU podporovat demokracii, lidská
 práva a řádnou správu věcí veřejných bude program týkající
 se úlohy organizací občanské společnosti a místních orgánů
 při rozvoji posilovat spolupráci, výměnu znalostí a zkušeností
 a kapacit organizací občanské společnosti a místních
 orgánů v partnerských zemích na podporu mezinárodně sjednaných
 cílů rozvoje.
 V souladu s podmínkami stanovenými
 v článku 6 program přispívá k:
 a) vybudování otevřené
 společnosti se silným postavením v partnerských zemích
 prostřednictvím posílení organizací občanské společnosti
 a místních orgánů a základních služeb poskytovaných obyvatelstvu
 v nouzi;
 b) zvýšení informovanosti
 občanů Unie o otázkách rozvoje a využití aktivní
 veřejné podpory v Unii, v kandidátských zemích
 a potenciálních kandidátských zemích pro strategie snižování chudoby
 a udržitelného rozvoje v partnerských zemích;
 c) zvyšování způsobilosti sítí
 občanské společnosti a místních orgánů v Evropě
 a zemích jižní polokoule za účelem zajištění věcného
 a průběžného politického dialogu v oblasti rozvoje.
 Činnosti
 podporované tímto programem budou zahrnovat:
 a) zásahy v partnerských zemích na
 podporu ohrožených skupin obyvatel a skupin na okraji společnosti
 v nejméně rozvinutých zemích prostřednictvím základních služeb
 poskytovaných organizacemi občanské společnosti


text:
a místními
 orgány;
 b) rozvíjení způsobilosti cílených
 skupin aktérů doplňující podporu poskytovanou v rámci národního
 programu a akcí zaměřených na:
 i) posilování způsobilosti organizací
 občanské společnosti účinně se podílet na procesu rozvoje,
 ii) usnadnění lepší interakce mezi
 organizacemi občanské společnosti, státem a dalšími aktéry
 rozvoje v souvislosti s rozvojem,
 iii) posilování způsobilosti místních
 orgánů účinně se podílet na procesu rozvoje potvrzující jejich
 zvláštní úlohu a specifika;
 c) zvyšování povědomí
 veřejnosti o otázkách rozvoje a podpora formálního i neformálního
 vzdělávání v zájmu rozvoje v Unii, v kandidátských zemích
 a potenciálních kandidátských zemích s cílem zakotvit rozvojovou
 politiku ve společnosti evropských zemí, využít větší veřejnou
 podporu pro opatření proti chudobě a pro spravedlivější
 vztahy mezi rozvinutými a rozvojovými zeměmi, zvýšit povědomí
 o otázkách a obtížích, jimž čelí rozvojové země
 a jejich obyvatelstvo, a prosazovat sociální rozměr globalizace;
 d) koordinaci, rozvoj způsobilosti
 a institucionální posilování sítí občanské společnosti
 a místních orgánů v rámci jejich organizací a mezi
 různými druhy subjektů zapojených do evropské veřejné debaty
 o rozvoji, jakož i koordinaci, rozvoj způsobilosti
 a institucionální posilování sítí organizací občanské
 společnosti a místních orgánů a zastřešujících
 organizací v zemích jižní polokoule.
 Organizace občanské společnosti jsou nestátní neziskové subjekty působící na nezávislém
 a odpovědném základě, mezi něž patří: nevládní
 organizace, organizace zastupující domorodé obyvatelstvo, organizace zastupující
 národnostní a/nebo etnické menšiny, sdružení místních obchodníků
 a skupiny občanů, družstva, sdružení zaměstnavatelů
 a odborové organizace (sociální partneři), organizace zastupující
 hospodářské a sociální zájmy, organizace bojující proti korupci a podvodům
 a prosazující řádnou správu věcí veřejných, organizace na
 ochranu občanských práv a organizace bojující proti diskriminaci,
 místní organizace (včetně sítí) podílející se na decentralizované regionální
 spolupráci a integraci, spotřebitelské organizace, ženské
 a mládežnické organizace, ekologické, vzdělávací, kulturní, výzkumné
 a vědecké organizace, univerzity, církve a náboženská sdružení
 a společenství, sdělovací prostředky a jakákoli
 nevládní sdružení a nezávislé nadace, včetně nezávislých politických
 nadací, jež mohou přispět k provádění cílů tohoto
 nařízení.
 Místní orgány
 zahrnují širokou škálu subjektů na nižší než celostátní úrovni a na
 různých úrovních vlády, tj. obce, sdružení obcí, okresy, kraje, provincie,
 regiony apod.
 ***
 PŘÍLOHA VI
 OBLASTI
 ČINNOSTI V RÁMCI PANAFRICKÉHO PROGRAMU
 Panafrický program
 podporuje cíle a obecné zásady společné strategie Afrika–EU
 a zejména:
 a) podporovat cíle, iniciativy
 a činnosti sjednané v rámci společné strategie Afrika–EU
 a jejích následných akčních plánů, které se týkají zejména
 těchto oblastí: mír a bezpečnost, demokratická správa věcí
 veřejných a lidská práva, obchod, regionální integrace
 a infrastruktura (včetně dopravy), rozvojové cíle tisíciletí, energetika,
 změna klimatu a životní prostředí, migrace, mobilita
 a zaměstnanost, věda, informační společnost
 a prostor, jakož i její průřezová témata;
 b) podporovat jiné důležité
 iniciativy a činnosti dohodnuté v rámci pracovních ujednání
 stanovených v rámci společné strategie;
 c) uplatňovat zásadu „jednotného
 přístupu k Africe“ a přispívat k souladu mezi
 regionální úrovní a kontinentální úrovní se zvláštním zaměřením
 na činnosti nadregionální, kontinentální nebo celosvětové povahy
 a podporovat společné iniciativy Afriky a EU na celosvětové
 scéně.
 PŘÍLOHA VII
 ORIENTAČNÍ FINANČNÍ PŘÍDĚLY PRO OBDOBÍ 2014–2020
 (v milionech EUR)
 Zeměpisné
 programy 13 991,5 EUR
 Tematický
 program „Globální veřejné statky a výzvy“ 6 303,2 EUR
 Z toho:


text:
– Životní prostředí a změna klimatu – Udržitelná energetika – Lidský rozvoj – Zajišťování potravin a udržitelné zemědělství – Migrace a azyl || 31,8 %[28] 12,7 % 20,0 % 28,4 % 7,1 %
 Nejméně
 50 % finančních prostředků, před použitím
 ukazatelů podle metodiky OECD („Rio markers“), bude sloužit pro účely
 cílů v oblasti životního prostředí a boje proti změně
 klimatu.
 Tematický
 program „Organizace občanské společnosti a místní orgány“ 2 000
 EUR
 Panafrický
 program 1 000 EUR
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 1.2. Příslušné
 oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3. Povaha
 návrhu/podnětu
 1.4. Cíle
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.6. Doba
 trvání akce a finanční dopad
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla
 pro sledování a podávání zpráv
 2.2. Systém
 řízení a kontroly
 2.3. Opatření
 k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ
 DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy
 víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové
 linie
 3.2. Odhadovaný
 dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný
 dopad na výdaje
 3.2.2. Odhadovaný dopad na
 operační prostředky
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 prostředky správní povahy
 3.2.4. Soulad se stávajícím
 víceletým finančním rámcem
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ K NÁVRHŮM
 1.
 RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.
 Název návrhu/podnětu
 Návrh
 nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje
 finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci
 1.2.
 Příslušné oblasti politik podle
 členění ABM/ABB[29][30]
 Hlava 19:
 Vnější vztahy
 19 02: Spolupráce s třetími zeměmi
 v oblasti migrace a azylu
 19 09: Vztahy s Latinskou Amerikou
 19 10: Vztahy s Asií, Střední Asií
 a Středním východem (Irák, Írán, Jemen)
 Hlava 21:
 Rozvoj afrických, karibských a tichomořských (AKT) států
 a vztahy s těmito státy
 21 02: Zajišťování potravin
 21 03: Nestátní subjekty v rámci rozvoje
 21 04: Životní prostředí a udržitelné řízení
 přírodních zdrojů včetně energie
 21 05: Lidský a sociální rozvoj
 1.3.
 Povaha návrhu/podnětu
 x Návrh/podnět
 se týká nové akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[31]
 ̈ Návrh/podnět se týká prodloužení
 stávající akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4.
 Cíle
 1.4.1.
 Víceleté strategické cíle Komise sledované
 návrhem/podnětem
 Cílem
 tohoto nařízení je podpora udržitelného rozvoje podporujícího
 začlenění v partnerských zemích a regionech,
 přičemž hlavní cíl spočívá ve vymýcení chudoby,
 podpoře demokracie, právního státu, řádné správy věcí
 veřejných a dodržování lidských práv v Latinské Americe, Africe
 a Asii, jak je stanoveno ve Smlouvě o EU, a zároveň
 zajištění souladu se sdělením Komise o rozvojové politice EU
 „Zvýšení dopadu rozvojové politiky EU: Agenda pro změnu“.
 1.4.2.
 Specifické cíle a příslušné aktivity
 ABM/ABB
 Toto
 nařízení stanoví podstatné prvky a základnu pro zásahy EU. Promítnutí
 cílů tohoto nařízení do specifických cílů v rámci
 různých programů (zeměpisné programy, tematický program
 zaměřený na globální veřejné statky a výzvy, tematický
 program zaměřený na organizace občanské společnosti
 a místní orgány a Panafrický program) se vymezuje
 prostřednictvím víceletého plánování a ročních akčních
 programů, v nichž jsou uvedeny podrobnosti o činnostech,
 které má EU provádět, včetně očekávaných výsledků
 a dopadů sledovaných dotyčnými akcemi. Specifické cíle se proto
 stanoví v tom okamžiku se zřetelem ke zvláštnostem


text:
dotyčné akce.
 Zavedenými
 ukazateli výkonu budou rozvojové cíle tisíciletí nebo mezinárodně sjednané
 cíle v oblasti boje proti chudobě, které je po roce 2015 nahradí:
 č. 1: rozvojový cíl
 tisíciletí 1 – Skoncovat s chudobou a hladem
 –
 Snížit na polovinu počet lidí, jejichž
 příjem je nižší než 1 USD na den
 –
 Dosáhnout plné a produktivní
 zaměstnanosti a důstojných pracovních podmínek pro všechny
 včetně žen a mladých lidí
 –
 Snížit na polovinu počet lidí, kteří trpí
 hladem
 č. 2: rozvojový cíl
 tisíciletí 2 – Vzdělání pro všechny
 Zajistit,
 aby všechny děti, chlapci i dívky, mohly absolvovat celou základní
 školu
 č. 3: rozvojový cíl
 tisíciletí 3 – Rovnost žen a mužů
 Odstranit
 nerovnost žen a mužů v základním a středním školství a na
 všech úrovních vzdělávání
 č. 4: rozvojový cíl
 tisíciletí 4 – Zdraví dětí
 Snížit
 o dvě třetiny míru úmrtnosti dětí do pěti let
 věku
 rozvojový
 cíl tisíciletí 5 – Zdraví matek
 –
 Snížit o tři čtvrtiny míru úmrtnosti
 matek
 –
 Dosáhnout do roku 2015 všeobecné dostupnosti
 reprodukčního zdraví
 č. 6: rozvojový cíl
 tisíciletí 6 – Bojovat proti HIV/AIDS, malárii a jiným chorobám
 –
 Zastavit a zvrátit šíření HIV/AIDS
 –
 Dosáhnout všeobecné dostupnosti léčby HIV/AIDS
 pro všechny, kteří ji potřebují
 –
 Zastavit a zvrátit tendenci výskytu malárie
 a dalších závažných onemocnění
 č. 7:
 rozvojový cíl tisíciletí 7 – Udržitelnost životního prostředí
 –
 Začlenit zásady udržitelného rozvoje do
 politik a programů jednotlivých zemí a zvrátit postupné ubývání
 přírodních zdrojů
 –
 Omezit snižování biologické rozmanitosti
 a dosáhnout jeho významného zpomalení
 –
 Snížit na polovinu počet obyvatel, kteří
 nemají udržitelný přístup k nezávadné pitné vodě a základní
 hygieně
 –
 Do roku 2020 dosáhnout výrazného zlepšení kvality
 života minimálně 100 milionů obyvatel chudinských čtvrtí
 č. 8:
 rozvojový cíl tisíciletí 8 – Globální partnerství pro rozvoj
 –
 Dále rozvíjet otevřený, předvídatelný
 a nediskriminační obchodní a finanční systém s jasnými
 pravidly
 –
 Řešit specifické potřeby nejméně
 rozvinutých zemí, vnitrozemských států a malých ostrovních
 rozvojových států
 –
 Komplexně řešit zadlužení rozvojových
 zemí
 –
 Ve spolupráci s farmaceutickými
 společnostmi poskytnout obyvatelům rozvojových zemí přístup
 k cenově dostupným základním lékům
 –
 Ve spolupráci se soukromým sektorem zpřístupnit
 výhody nových technologií, zejména informačních a komunikačních
 technologií
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 19
 02 : Spolupráce s třetími zeměmi v oblasti migrace
 a azylu
 19
 09 : Vztahy s Latinskou Amerikou
 19
 10 : Vztahy s Asií, Střední Asií a Středním východem (Irák,
 Írán, Jemen)
 21
 02 : Zajišťování potravin
 21
 03 : Nestátní subjekty v rámci rozvoje
 21
 04 : Životní prostředí a udržitelné řízení přírodních
 zdrojů včetně energie
 21
 05 : Lidský a sociální rozvoj
 1.4.3.
 Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte
 účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
 skupiny.
 Toto
 nařízení stanoví podstatné prvky a základnu pro zásahy EU.
 Přesné akce jsou vymezeny prostřednictvím víceletého plánování
 a ročních akčních programů popisujících činnosti,
 které má EU provádět, a to včetně očekávaných
 výsledků a dopadů dotyčných akcí. V tu chvíli se
 stanoví specifické ukazatele se zřetelem ke zvláštnostem dotyčné
 akce.
 1.4.4.
 Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je


text:
možno uskutečňování návrhu/podnětu
 sledovat.
 Toto
 nařízení stanoví podstatné prvky a základnu pro zásahy EU.
 Přesné akce jsou vymezeny prostřednictvím víceletého plánování
 a ročních akčních programů popisujících činnosti,
 které má EU provádět, a to včetně očekávaných
 výsledků a dopadů dotyčných akcí. V tu chvíli se
 stanoví specifické ukazatele se zřetelem ke zvláštnostem dotyčné
 akce.
 Mezinárodně
 sjednané cíle a ukazatele týkající se rozvojových cílů tisíciletí
 a změny klimatu jsou již známy. Je nutno stanovit jasná
 měřítka a pravidla sledování a podávání zpráv pro všechny
 příslušné politické nástroje EU. Členění ukazatelů bude
 důležité při sledování dosažení spravedlivých výsledků
 v případě nejohroženějších skupin ve společnosti, co
 se týče sociálního začlenění.
 1.5.
 Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1.
 Potřeby, které mají být uspokojeny
 v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Viz
 posouzení dopadů a důvodová zpráva.
 Evropská
 unie je nadále odhodlána pomáhat rozvojovým zemím snižovat a nakonec
 vymýtit chudobu v partnerských zemích a regionech v souladu
 s cíli rozvojové spolupráce stanovenými ve Smlouvách.
 1.5.2.
 Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Evropská
 unie má jedinečně neutrální a nestrannou pozici, která jí
 umožňuje poskytovat vnější pomoc jménem členských států
 a ve vzájemné spolupráci s nimi, což zvyšuje její důvěryhodnost
 v zemích, kde působí. Samotná EU má rozhodující váhu, s níž
 může reagovat na globální problémy, jako je snižování chudoby
 a změna klimatu. Díky svému velkému rozsahu a stávající síti
 mezinárodních dohod může poskytovat svou pomoc chudým
 v některých z nejvíce odlehlých oblastí světa,
 přičemž může pomoc provádět i koordinovat.
 Ve
 své úloze podporovatele začlenění a mnohostrannosti může
 Unie učinit více než jiné mezinárodní organizace.
 Díky
 tomu, že postupuje jednotně, může mít Unie větší vliv
 a působení v politickém dialogu a při spolupráci
 dárců.
 Pracovat
 společně s EU je také rentabilnější, s nižšími
 správními náklady, než je průměr.
 1.5.3.
 Závěry vyvozené z podobných zkušeností
 v minulosti
 Hodnocení,
 zprávy Účetního dvora, jakož i přezkumy zeměpisných programů
 v polovině období ukazují, že pokroku směrem ke splnění
 několika rozvojových cílů tisíciletí v rozvojových zemích NRS
 bylo dosaženo prostřednictvím podpory NRS. V souladu se zásadou
 vlastní odpovědnosti je však na vládách států, jež pomoc
 přijímají, aby provedly nezbytné reformy a realizovaly politiky,
 které byly hnací silou těchto úspěchů.
 Způsoby
 provádění NRS, například rozpočtová podpora
 a celoodvětvový přístup, umožnily hlubší spolupráci
 s partnerskými zeměmi a účinnější dělbu práce
 tím, že dovolují spolufinancování mezi dárci. Nové způsoby provádění
 rovněž umožnily účinnější dělbu práce tím, že dovolují
 spolufinancování mezi dárci.
 Tematické
 programy umožnily Komisi větší pružnost při řešení konkrétních
 výzev a také byly užitečným nástrojem pro doplnění
 zeměpisných programů.
 V globalizovaném
 prostředí je zapotřebí vzájemné posilování vnitřní
 a vnější činnosti. Výchozím bodem je, že klíčovým výrazem
 musí být integrace, a nikoli duplikace. Stávající uspořádání Komisi
 neumožňovalo v dostatečném rozsahu rychle zasahovat, ačkoli
 to bylo pro zajištění účinnosti vnitřní politiky EU rozhodující.
 V některých
 případech nebyly tematické programy dostatečně pružné, aby
 reagovaly na nedávné globální krize (např. na krizi cen potravin nebo na
 ptačí chřipku) nebo na mezinárodní závazky přijaté na nejvyšší
 politické úrovni (např. ohledně biologické rozmanitosti
 a změny klimatu). Tematický rámec proto potřebuje větší
 pružnost, aby umožňoval předvídatelnější dlouhodobé zapojení


text:
do
 opatření týkajících se globálních veřejných statků a výzev
 a aby mohl reagovat na různé otřesy, které postihují nejchudší
 obyvatelstvo.
 Rozvojová
 spolupráce stále zůstává příliš roztříštěná
 a nadměrně ambiciózní. Kromě toho je nutno posílit
 vzájemnou doplňkovost mezi zeměpisnými programy a tematickými
 programy.
 Konkrétní
 potřeby zemí v krizi, po skončení krize a v nestabilní
 situaci nebyly dostatečně zohledněny a vinou nepružnosti
 rozhodování o přidělování finančních prostředků,
 plánování a provádění pomoci nebylo pro EU snadné okamžitě reagovat
 na rychle se vyvíjející situaci.
 NRS
 měl orientační příděly podle regionů, aniž by
 zůstal nějaký finanční rámec nepřidělený, takže
 možnost mobilizovat zdroje za účelem reakce na nepředvídané
 potřeby byla značně omezená.
 A konečně,
 stávající předpokládaný proces plánování a provádění NRS je
 příliš složitý, neumožňuje uvést plánovací cyklus EU do souladu
 s plánovacími cykly jejích partnerů a dostatečně také
 neusnadňuje společné plánování s členskými státy.
 Neexistuje rovněž žádný jednoznačný právní rámec pro využívání
 inovativních nástrojů používaných jinými dárci, jako je kombinace
 a využívání různých partnerství soukromého a veřejného
 sektoru.
 1.5.4.
 Provázanost a možná synergie s ostatními
 finančními nástroji
 Revidovaný
 nástroj je nedílnou součástí celkové architektury finančních
 nástrojů pro vnější činnost, které budou uspořádány do
 čtyř hlavních kapitol: kapitola založená na politice
 zaměřená především na spolupráci s partnerskými zeměmi
 v rámci rozpočtu i mimo něj, práce na průřezových
 prioritách a hodnotách, humanitární pomoc a civilní ochrana
 a řešení krizí.
 Nevíc
 bude pro každou zemi rozvojová spolupráce doplňovat nový „nástroj
 partnerství“. Interakce mezi NRS, ERF a ENSP bude zvláště silná
 v souvislosti s tematickým rámcem NRS pro občanskou
 společnost a místní orgány a tematickým rámcem pro globální
 veřejné statky a výzvy, protože tyto rámce budou pokrývat a/nebo
 doplňovat akce v zeměpisných oblastech, na něž se vztahují
 tyto příslušné nástroje v oblasti podpory občanské
 společnosti a místních orgánů, změny klimatu, energetiky,
 zajišťování potravin, lidského rozvoje a migrace.
 Interakce
 s obchodní politikou, zejména s režimy GSP/GSP+ a „Vše
 kromě zbraní“, ale i s obchodními dohodami bude i nadále
 důležitá u akcí „Pomoc na podporu obchodu“ a „Pomoc související
 s obchodem“ financovaných v rámci NRS, a to jak na dvoustranné,
 tak na regionální úrovni.
 V globalizovaném
 prostředí se jednotlivé vnitřní politiky EU (například pro
 oblasti životního prostředí, změny klimatu, zaměstnanosti
 (včetně důstojných pracovních podmínek), rovnosti žen
 a mužů, energetiky, vodního hospodářství, dopravy, spravedlnosti
 a bezpečnosti, výzkumu, informační společnosti,
 přistěhovalectví, rybolovu) stále více stávají součástí vnější
 činnosti EU a v souladu s programem strategie Evropa 2020 a
 s Lisabonskou smlouvou je nezbytné vzájemné posilování vnitřní
 a vnější činnosti. Výchozím bodem je, že klíčovou prioritou
 musí být integrace, a nikoli duplikace. Hlavními argumenty jsou: i)
 soudržnost naší vnější činnosti; ii) účinnost pomoci, zejména
 odhodlání snížit počet aktérů a programů a iii)
 maximalizace synergického působení mezi jednotlivými politickými cíli:
 1.6.
 Doba trvání akce a finanční dopad
 x Časově omezený návrh/podnět
 –
 ̈ Návrh/Podnět
 –
 x Finanční dopad od 1/1/2014 do
 31/12/2020
 –
 x Časově neomezený návrh/podnět platný od 1/1/2014
 –
 Provádění s obdobím rozběhu od RRRR
 do RRRR,
 –
 poté plné fungování.
 1.7.
 Předpokládaný způsob řízení[32]
 x Přímé centralizované řízení Komisí
 x Nepřímé centralizované


text:
řízení ze strany následujících subjektů pověřených úkoly
 plnění rozpočtu:
 –
 x výkonných agentur
 –
 x subjektů zřízených Společenstvími[33]
 –
 x vnitrostátních veřejnoprávních subjektů / subjektů
 pověřených výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
 podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným
 v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49
 finančního nařízení
 ̈ Sdílené řízení
 s členskými státy
 x Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 x Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
 Pokud vyberete více
 způsobů řízení, upřesněte je v části
 „Poznámky“.
 Poznámky
 Akce, které
 mají být financovány podle tohoto nařízení, budou prováděny
 v rámci přímého centralizovaného řízení Komisí
 z ústředí a/nebo prostřednictvím decentralizovaných delegací
 Unie a v rámci jakýchkoli dalších metod řízení předpokládaných
 ve finančním nařízení, aby bylo možno lépe dosáhnout cílů tohoto
 nařízení.
 Se
 společným řízením lze případně počítat
 u konkrétních činností s agenturami a orgány OSN,
 evropskými nebo mezinárodními finančními institucemi, jako jsou Evropská
 investiční banka, Evropská banka pro obnovu a rozvoj, Světová
 banka a Africká rozvojová banka, a dalšími mezinárodními organizacemi
 působícími v oblasti rozvoje.
 2.
 SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.
 Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte
 četnost a podmínky.
 Systémy sledování a hodnocení ze strany Evropské komise se stále
 více zaměřují na výsledky. Zahrnují interní zaměstnance
 i externí odborníky.
 Úkoloví manažeři v delegacích a v ústředí
 různými způsoby průběžně sledují provádění
 projektů a programů, pokud možno rovněž
 prostřednictvím návštěv na místě. Sledování poskytuje cenné
 informace o pokroku, pomáhá manažerům zjišťovat skutečné
 i potenciální překážky a přijímat nápravná opatření.
 Externí, nezávislí odborníci jsou najímáni, aby posoudili výsledky
 vnější činnosti EU prostřednictvím tří různých
 systémů. Tato hodnocení přispívají k odpovědnosti a ke
 zlepšování probíhajících zásahů; z dosavadních zkušeností rovněž
 vyvozují poučení, která slouží jako podklad pro budoucí politiky
 a opatření. Všechny nástroje používají mezinárodně uznávaná
 kritéria hodnocení vypracovaná Výborem pro rozvojovou pomoc OECD, a to
 včetně ukazatelů (potenciálního) dopadu.
 V prvé řadě systém sledování zaměřený na
 výsledky (ROM), který je řízen z ústředí, poskytuje na úrovni
 projektu stručný a jasný obraz o kvalitě vzorku
 zásahů. Nezávislí odborníci na problematiku ROM provádějí za použití
 vysoce strukturované, standardizované metodiky známkování, které ukazuje silné
 a slabé stránky projektu, a vydávají doporučení, jak zlepšit
 účinnost.
 Hodnocení na úrovni projektu, která jsou řízena delegací EU, jež
 má dotyčný projekt na starost, poskytují podrobnější, hloubkovou
 analýzu a pomáhají vedoucím projektů zlepšovat probíhající zásahy
 a připravovat do budoucna další. Externí, nezávislí odborníci na
 tematické a zeměpisné programy jsou najímáni, aby provedli analýzu
 a shromáždili připomínky a objektivní podklady od všech
 zúčastněných stran, a to v neposlední řadě
 i od konečných příjemců.
 Komise rovněž provádí strategické hodnocení svých politik, od
 programování a strategie až po provádění zásahů
 v určitém odvětví (například zdravotnictví, školství apod.)
 v dané zemi nebo regionu nebo uplatňování konkrétního nástroje. Tato
 hodnocení jsou důležitým vstupem pro formulování politik a koncipování
 nástrojů a projektů. Tato hodnocení se zveřejňují na
 internetových stránkách Komise a shrnutí získaných poznatků je
 součástí výroční zprávy pro Radu a Evropský parlament.
 2.2.
 Systém řízení a kontroly
 2.2.1.
 Zjištěná rizika
 Prostředí
 z hlediska rizik
 Prostředí,
 v němž se


text:
provádí poskytování podpory v rámci tohoto nástroje,
 se vyznačuje následujícími riziky nedosažení cílů nástroje,
 suboptimálního finančního řízení a/nebo nedodržování platných
 předpisů (chyby související s dodržováním zákonnosti
 a správnosti):
 –
 hospodářská/politická nestabilita a/nebo
 přírodní katastrofa může vést k potížím a ke zpoždění
 při koncipování a provádění zásahů, zejména
 v nestabilních státech,
 –
 nedostatek institucionálních a správních
 kapacit v partnerských zemích může vést k obtížím
 a zpožděním při koncipování a provádění zásahů,
 –
 zeměpisně rozptýlené projekty
 a programy (přibližně pokrývající řadu států, území
 nebo regionů) mohou při sledování činit problémy z hlediska
 logistiky nebo zdrojů – zejména při monitorování kterékoli z navazujících
 činností „na místě“,
 –
 rozmanitost potenciálních partnerů nebo
 příjemců s jejich různorodými strukturami a kapacitami
 pro vnitřní kontrolu může vést k roztříštěnosti,
 a snižovat tak účinnost a efektivitu dostupných zdrojů
 Komise na podporu a sledování realizace projektů
 a programů,
 –
 nedostatečná kvalita a množství
 dostupných údajů o výsledcích a dopadu provádění
 vnější pomoci nebo národního rozvojového plánu v partnerských zemích
 mohou bránit Komisi řádně podávat zprávy o výsledcích
 a nést za ně odpovědnost.
 Předpokládaná
 míra rizika nesouladu s platnými pravidly
 Cílem
 stanoveným pro tento nástroj z hlediska dodržování pravidel je udržet
 u portfolia EuropeAid průběžnou úroveň rizika nesouladu
 (míru chyb), která představuje zbytkovou „čistou“ úroveň chyb
 (ve víceletém pohledu poté, co byly u dokončených zakázek provedeny
 všechny plánované kontroly a opravy) menší než 2 %.
 Tradičně se předpokládá přibližná míra chyb v rozsahu
 2–5 %, pokud jde o roční vzorek náhodně vybraných transakcí
 hodnocených Evropským účetním dvorem pro účely ročního
 prohlášení o věrohodnosti. EuropeAid to vzhledem ke svému vysoce
 rizikovému prostředí a s ohledem na administrativní zátěž
 a nezbytnou rentabilitu kontrol dodržování pravidel považuje za nejnižší
 dosažitelné riziko nesouladu s platnými pravidly.
 2.2.2.
 Předpokládané metody kontroly
 Struktura
 vnitřní kontroly EuropeAid
 Postup
 vnitřní kontroly a řízení EuropeAid je koncipován tak, aby
 poskytoval dostatečnou míru věrohodnosti, co se týče dosahování
 cílů v oblasti účinnosti a efektivity jeho činnosti,
 spolehlivosti jeho účetního výkaznictví a dodržování příslušných
 právních předpisů a procesního rámce.
 Účinnost
 a efektivita
 Aby
 zajistil účinnost a efektivnost své činnosti (a zmírnil vysoké
 riziko vnější pomoci ve svém prostředí) bude EuropeAid kromě
 všech prvků procesu strategického plánování politiky, který se týká celé
 Komise, kromě prostředí interního auditu a dalších
 požadavků norem vnitřní kontroly Komise, při své činnosti v souvislosti
 se všemi svými nástroji nadále uplatňovat přizpůsobený rámec pro
 řízení pomoci, který bude zahrnovat:
 –
 decentralizované řízení většiny
 vnější pomoci delegacemi EU v terénu,
 –
 jasné a formalizované linie finanční
 odpovědnosti (od pověřené schvalující osoby (generální
 ředitel)) prostřednictvím dalšího přenesení pravomocí
 z dále pověřené schvalující osoby (ředitel)
 v ústředí na vedoucího delegace,
 –
 pravidelné podávání zpráv delegacemi EU
 určených pro ústředí (zprávy o řízení vnější pomoci)
 včetně ročního prohlášení o věrohodnosti vypracovaného
 vedoucím delegace,
 –
 poskytování rozsáhlého programu odborné
 přípravy pro zaměstnance jak v ústředí, tak
 u delegací,
 –
 významnou podporu a pokyny pro ústředí
 a delegace (rovněž prostřednictvím internetu),
 –
 pravidelné „ověřovací“ návštěvy
 „decentralizovaných“ delegací jednou za 3 až 6 let,
 –
 metodiku řízení cyklu projektů
 a programů včetně:
 –
 nástrojů na


text:
podporu kvality pro plánování
 zásahu, metody jeho provádění, mechanismu financování, systému
 řízení, hodnocení a výběru případných partnerů pro
 provádění atd.,
 –
 nástrojů pro řízení programů
 a projektů, monitorování a výkaznictví umožňujících
 efektivní provádění včetně pravidelného externího sledování
 projektů na místě,
 –
 významných prvků pro hodnocení a audit.
 Účetní
 výkaznictví a účetnictví
 EuropeAid
 bude i nadále usilovat o co nejvyšší úroveň účetnictví
 a účetního výkaznictví za použití systému akruálního účetnictví
 (ABAC) Komise, jakož i specifických nástrojů pro vnější pomoc,
 jako je společný informační systém pro oblast vnějších
 vztahů (CRIS).
 V souvislosti
 s dodržováním příslušných právních předpisů
 a procesního rámce jsou metody kontroly souladu stanoveny
 v části 2.3 (opatření k zamezení podvodů
 a nesrovnalostí).
 2.3.
 Opatření k zamezení podvodů
 a nesrovnalostí
 Upřesněte
 stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Vzhledem
 k vysoce rizikovému prostředí, v němž EuropeAid
 působí, musí jeho systémy počítat s významným výskytem možných
 chyb souladu (nesrovnalostí) v transakcích a musí mít zabudované
 funkce umožňující vysokou úroveň kontroly za účelem prevence, odhalování
 a nápravy nesrovnalostí v co nejčasnější fázi platebního
 procesu. V praxi to znamená, že kontroly souladu v rámci EuropeAid se
 budou nejvíce spoléhat na rozsáhlé kontroly ex-ante na několik let
 dopředu prováděné jak externími auditory, tak pracovníky Komise
 v této oblasti před konečnými platbami na projekt (ačkoli
 budou i nadále probíhat některé následné audity a kontroly),
 které se zabývají nejen finančními zárukami požadovanými finančním
 nařízením. Rámec EuropeAid pro dodržování předpisů je tvořen
 mimo jiné těmito zásadními prvky:
 Preventivní
 opatření
 –
 povinná základní odborná příprava týkající se problematiky podvodů
 určená pro pracovníky v oblasti řízení pomoci,
 –
 poskytování pokynů (rovněž prostřednictvím internetu)
 včetně praktického průvodce zakázkami, příručky
 EuropeAid a sady nástrojů finančního řízení (určené
 partnerům pro provádění),
 –
 předběžné hodnocení, které má zajistit, aby úřady spravující
 příslušné finanční prostředky (v rámci společného
 a decentralizovaného řízení) používaly v praxi odpovídající
 opatření proti podvodům, jejichž účelem je předcházet
 podvodům při hospodaření s prostředky EU a tyto
 podvody odhalovat,
 –
 předběžná kontrola mechanismů pro boj proti podvodům
 v partnerské zemi v rámci hodnocení kritérií způsobilosti správy
 veřejných financí pro obdržení rozpočtové podpory (tzn. aktivní
 závazek bojovat proti podvodům a korupci, odpovídající kontrolní
 orgány, dostatečné soudní kapacity a účinné reakční
 a sankční mechanismy),
 –
 Komise podepsala v Akkře v roce 2008 Mezinárodní iniciativu na
 podporu transparentnosti rozvojové pomoci (IATI), čímž se připojila
 ke sjednané normě pro transparentnost podpory, která zajišťuje
 včasnější, podrobnější a pravidelnější údaje
 o tocích pomoci a příslušných dokumentech,
 –
 Komise provádí od 14. října 2011 první fázi normy IATI na podporu transparentnosti
 publikování informací o pomoci, nežli se v Pusanu bude
 v listopadu 2011 konat další fórum na vysoké úrovni o účinnosti
 pomoci. Kromě toho bude Komise spolupracovat s členskými státy
 EU na vývoji společné webové aplikace s názvem TR-AID, která údaje
 o pomoci Evropské unie poskytované prostřednictvím IATI a jiných
 zdrojů převádí do takové podoby informací o pomoci, která je
 uživatelsky přívětivá.
 Vyšetřovací
 a nápravná opatření
 –
 externí audity a ověřování (povinné i na základě
 posouzení míry rizik) včetně Evropského účetního dvora,
 –
 zpětné kontroly (na základě posouzení míry


text:
rizik) a vymáhání,
 –
 pozastavení financování ze strany EU v případě vážného podvodu
 včetně rozsáhlé korupce, dokud orgány nepřijmou odpovídající
 opatření s cílem napravit tento podvod a předcházet jeho
 výskytu v budoucnu,
 EuropeAid
 dále vypracuje vlastní strategii boje proti podvodům v souladu
 s novou strategií Komise pro boj proti podvodům (CAFS) přijatou
 dne 24. června 2011, jejímž cílem mimo jiné je zajistit, aby:
 –
 vnitřní kontroly v rámci EuropeAid týkající se boje proti
 podvodům byly plně v souladu s CAFS,
 –
 se přístup EuropeAid k boji proti podvodům na základě
 řízení rizik zaměřil na zjištění oblastí rizika podvodu
 a vhodné reakce na ně,
 –
 systémy používané pro vynakládání finančních prostředků EU ve
 třetích zemích umožňovaly vyhledání důležitých údajů
 s cílem poskytnout je jako podklad pro řízení rizik podvodu
 (např. dvojí financování),
 –
 mohly být v případě potřeby zřízeny skupiny pro
 vytváření sítí a odpovídající nástroje IT určené k analýze
 případů podvodu týkajících se odvětví vnější pomoci.
 2.4.
 Odhad nákladů a přínosů kontrol
 V plánu
 rozpočtu na období 2014–2020 představují celkové náklady na
 vnitřní kontroly a řízení za celé portfolio EuropeAid závazky v
 průměrné výši 658 milionů EUR. Tento údaj zahrnuje
 řízení ERF, který působí jako integrovaná složka v rámci
 řídící struktury EuropeAid. Tyto „neoperační“ náklady
 představují přibližně 6,4 % z odhadované
 roční průměrné částky 10,2 miliardy EUR
 plánované na celkové (operační i správní) závazky EuropeAid na jeho
 portfolio výdajů financovaných ze souhrnného rozpočtu EU
 a Evropského rozvojového fondu na období 2014–2020.
 Tyto
 náklady na řízení vycházejí z celkového počtu všech
 pracovníků EuropeAid v ústředí a v delegacích
 a zahrnují náklady na infrastrukturu, cestovné, odbornou přípravu,
 monitorování, hodnocení a smlouvy o auditu (včetně
 těch, které provádějí příjemci).
 EuropeAid
 hodlá míru řídicích/operačních činností v průběhu
 času snižovat v rámci zdokonalených a zjednodušených
 postupů nových nástrojů, přičemž bude vycházet ze
 změny, k nimž pravděpodobně dojde na základě
 revidovaného finančního nařízení. Hlavní přínosy těchto
 nákladů na řízení spočívají v plnění cílů politik,
 účinném a efektivním využívání zdrojů a v provádění
 vhodných rentabilních preventivních opatření a dalších kontrol, které
 zajistí zákonné a řádné využívání finančních
 prostředků.
 Ačkoli
 budou i nadále pokračovat snahy o zlepšení povahy
 a zacílení řídicích činností a kontrol souladu
 v souvislosti s dotyčným portfoliem, jsou tyto náklady
 celkově nezbytné pro účinné a efektivní dosažení cílů
 příslušných nástrojů při minimálním riziku nesouladu (pod
 2 % zbytkové míry chyb). Jsou výrazně nižší než rizika spojená
 s odstraněním nebo omezením počtu interních kontrol v této
 vysoce rizikové oblasti.
 3.
 ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.
 Okruhy víceletého finančního rámce
 a dotčené výdajové rozpočtové linie
 · Stávající rozpočtové linie výdajů
 V pořadí
 okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Okruh IV: Globální Evropa || RP/NRP ([34]) || zemí ESVO[35] || kandidátských zemí[36] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 19 || 19 01 04 Správní výdaje na oblast politiky „Vnější vztahy“ v rámci NRS || NRP || NE • || NE • || NE • || NE •


text:
19 || 19 02: Spolupráce s třetími zeměmi v oblasti migrace a azylu || RP || NE • || NE • || NE • || NE •
 19 || 19 09: Vztahy s Latinskou Amerikou || RP || NE • || NE • || NE • || NE •
 19 || 19 10: Vztahy s Asií, Střední Asií a Středním východem (Irák, Írán, Jemen) || RP || NE • || NE • || NE • || NE •
 19 || 19 11: Strategie a koordinace politiky pro oblast politiky „Vnější vztahy“ || RP || NE • || NE • || NE • || NE •
 21 || 21 01 04 Správní výdaje na oblast politiky „Rozvoj a vztahy se státy AKT“ || NRP || NE • || NE • || NE • || NE •
 21 || 21 02: Zajišťování potravin || RP || NE • || NE • || NE • || NE •
 21 || 21 03: Nestátní subjekty v rámci rozvoje || RP || NE • || NE • || NE • || NE •
 21 || 21 04: Životní prostředí a udržitelné řízení přírodních zdrojů včetně energie || RP || NE • || NE • || NE • || NE •
 21 || 21 05: Lidský a sociální rozvoj || RP || NE • || NE • || NE • || NE •
 · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje[37]
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
 a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název ............................................] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 || [XX.YY.YY.YY] || || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
 3.2.
 Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1.
 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 Okruh víceletého finančního rámce 4 || Číslo ||
 GŘ: DEVCO || || || Rok N[38] 2014 || Rok N+1 (2015) || Rok N+2 (2016) || Rok N+3 (2017) || Rok N+4 (2018) || Rok N+5 (2019) || Rok N+6 (20120) || CELKEM
  Operační prostředky || || || || || || || ||
 Nástroj pro rozvojovou spolupráci (19.02, 19.09, 19.10, 21.02, 21.03, 21.04, 21.05, 21.06) || Závazky || (1) || 2.606,815 || 2.788,125 || 2.980,045 || 3.182,977 || 3.390,185 || 3.614,782 || 3.846,274 || 22.409,105
 Platby || (2) || 411,383 || 579,190 || 1.206,218 || 1.765,760 || 2.383,491 || 3.257,677 || 12.805,385 || 22.409,105
 Prostředky správní povahy z rámce na zvláštní programy[39] || || || || || || || ||
 Číslo rozpočtové linie 19.0104 01 a 21.010401 || || (3) || 109,885 || 114,975 || 120,254 || 125,723 || 135,115 || 136,918 || 142,726 || 885,595
 CELKEM prostředky pro GŘ DEVCO || Závazky || =1+3 || 2.716,700 || 2.903,100 || 3.100,300 || 3.308,700 || 3.525,300 || 3.751,700 || 3.989,000 || 23.294,700
 Platby || =2+3 || 521,268 || 694,165 || 1.326,472 || 1.891,483 || 2.518,606 || 3.394,595 || 12.948,111 ||


text:
23.294,700
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 2.606,815 || 2.788,125 || 2.980,045 || 3.182,977 || 3.390,185 || 3.614,782 || 3.846,274 || 22.409,105
 Platby || (5) || 411,383 || 579,190 || 1.206,218 || 1.765,760 || 2.383,491 || 3.257,677 || 12.805,385 || 22.409,105
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 109,885 || 114,975 || 120,254 || 125,723 || 135,115 || 136,918 || 142,726 || 885,595
 CELKEM prostředky z OKRUHU <4> víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 2.716,700 || 2.903,100 || 3.100,300 || 3.308,700 || 3.525,300 || 3.751,700 || 3.989,000 || 23.294,700
 Platby || =5+ 6 || 521,268 || 694,165 || 1.326,472 || 1.891,483 || 2.518,606 || 3.394,595 || 12.948,111 || 23.294,700
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní náklady
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 || || || Rok N (2014) || Rok N+1 (2015) || Rok N+2 (2016) || Rok N+3 (2017) || Rok N+4 (2018) || Rok N+5 (2019) || Rok N+6 (2020) || CELKEM
 GŘ: DEVCO ||
  Lidské zdroje || 85,041 || 84,182 || 83,329 || 82,480 || 82,480 || 82,480 || 82,480 || 582,473
  Ostatní správní výdaje || 3,909 || 3,818 || 3,781 || 3,755 || 3,755 || 3,755 || 3,755 || 26,528
 GŘ DEVCO CELKEM || Prostředky || 88,950 || 88,000 || 87,110 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 609,001
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 88,950 || 88,000 || 87,110 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 609,001
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 || || || Rok N (2014) || Rok N+1 (2015) || Rok N+2 (2016) || Rok N+3 (2017) || Rok N+4 (2018) || Rok N+5 (2019) || Rok N+6 (2020) || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 2.805,650 || 2.991,100 || 3.187,410 || 3.394,935 || 3.611,535 || 3.837,935 || 4.075,235 || 23.903,701
 Platby || 610,218 || 782,165 || 1.413,582 || 1.977,718 || 2.604,841 || 3.480,830 || 13.034,346 || 23.903,701
 3.2.2.
 Odhadovaný dopad na operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
 prostředků
 –
 ý Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
 prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 až N+7 || CELKEM
 VÝSTUPY
 || || || Náklady || Náklady || Náklady || Náklady || Náklady || Náklady || Celkem celkem
 Zeměpisné programy[40]... || || || || || || || || .
 Mezisoučet || 1 631,732 || 1 743,689 || 1 862,134 || 1 987,305 || 2 117,402 || 2 253,384 || 2 395,938 || 13 991,50
 Tematický program „Globální veřejné statky a výzvy“... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet || 735,099 || 785,536 || 838,895 || 895,285 || 953,894 || 1


text:
015,154 || 1 079,375 || 6 303,20
 Tematický program „Organizace občanské společnosti a místní orgány“... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet || 233,246 || 249,250 || 266,181 || 284,073 || 302,670 || 322,108 || 342,485 || 2 000,00
 Panafrický program || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet || 116,623 || 124,625 || 133,090 || 142,037 || 150,335 || 161,054 || 171,242 || 1 000,00
 NÁKLADY CELKEM || 2 716,700 || 2 903,100 || 3 100,300 || 3 308,700 || 3 525,300 || 3 751,700 || 3 989,000 || 23 294.,70
 3.2.3.
 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1.
 Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
 –
 x Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak
 je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || Rok N[41] 2014 || Rok N+1 (2015) || Rok N+2 (2016) || Rok N+3 (2107) || Rok N+4 (2018) || Rok N+5 (2019) || Rok N+6 (2020) || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || 85,041 || 84,182 || 83,329 || 82,480 || 82,480 || 82,480 || 82,480 || 582,473
 Ostatní správní výdaje || 3,909 || 3,818 || 3,781 || 3,755 || 3,755 || 3,755 || 3,755 || 26,528
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 88,950 || 88,000 || 87,110 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 609,001
 Mimo OKRUH 5[42] víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || 97,417 || 101,668 || 106,059 || 110,589 || 115,154 || 119,788 || 124,527 || 775,203
 Ostatní výdaje správní povahy || 12,467 || 13,307 || 14,195 || 15,134 || 19,961 || 17,129 || 18,199 || 110,392
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 109,885 || 114,975 || 120,254 || 125,723 || 135,115 || 136,918 || 142,726 || 885,595
 CELKEM || 198,835 || 202,976 || 207,364 || 211,958 || 221,350 || 223,152 || 228,961 || 1.494,596
 3.2.3.2.
 Odhadované
 potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
 –
 x Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
 vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v celých
 číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 (2018) || Rok N+5 (2019) || Rok N+6 (2020)
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 || XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 357,2 || 353,6 || 350,1 || 346,6 || 346,6 || 346,6 || 346,6
 || XX 01 01 02 (při delegacích) || 157,8 || 156,2 || 154,6 || 153,0 || 153,0 || 153,0 || 153,0
 || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné


text:
pracovní úvazky: FTE)[43] ||
 || XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 24,1 || 23,9 || 23,6 || 23,4 || 23,4 || 23,4 || 23,4
 || XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || ||
 || XX 01 04 yy[44] || – v ústředí[45] || 146,3 || 143,5 || 140,6 || 137,9 || 135,2 || 132,5 || 129,9
 || – při delegacích || 985,7 || 1032,7 || 1081,2 || 1131,2 || 1181,7 || 1232,9 || 1285,3
 || XX 01 05 02 (SZ, DZ, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || || || || || ||
 || CELKEM || 1.671,1 || 1.709,8 || 1.750,1 || 1.792,1 || 1.839,8 || 1.888,4 || 1.938,1
 XX je oblast
 politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby
 v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které
 jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
 přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny
 z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ
 poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na
 rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci ||
 Externí zaměstnanci ||
 3.2.4.
 Soulad s víceletým finančním rámcem na
 období 2014–2020
 –
 ý Návrh/podnět je v souladu s víceletým finančním
 rámcem na období 2014–2020.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 rozpočtové linie a odpovídající částky.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo
 změnu víceletého finančního rámce[46].
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
 3.2.5.
 Příspěvky třetích stran
 –
 ý Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích
 stran.
 –
 ̈ Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího
 odhadu:
 prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na
 3 desetinná místa)
 || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || ||
 3.3.
 Odhadovaný dopad na příjmy
 –
 ý Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –
 ̈ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 ̈ dopad na vlastní zdroje
 ̈ dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém období || Dopad návrhu/podnětu[47]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ............ || || || || || || || ||
 U účelově
 vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
 výdajové rozpočtové linie.
 Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 [1] Kromě
 toho jsou zde ještě ERF, Fond pro světové klima a biologickou
 rozmanitost a rezerva na pomoc při mimořádných událostech, které
 zůstávají mimo rozpočet EU.
 [2] Jednou
 z klíčových oblastí pro výdaje na změnu klimatu


text:
budou činnosti
 související s udržitelnou energetikou. Obdobně bude s ohledem na
 klíčovou úlohu služeb pro zdravý ekosystém jednou z hlavních oblastí v
 rámci zajišťování potravin a udržitelného zemědělství
 biodiverzita, zejména pokud rovněž přispívá k odolnosti klimatu.
 [3] Úř.
 věst. L ....
 [4] „Politika
 rozvojové spolupráce Unie a politika, kterou v této oblasti vedou
 členské státy, se navzájem doplňují a posilují“
 (článek 208).
 [5] O zabezpečení
 dodávek energie a mezinárodní spolupráci, viz sdělení ze dne 7.9.2011
 „Energetické politika EU: jednání s partnery za našimi hranicemi“ –
 KOM(2011) 539 v konečném znění.
 [6] Nařízení
 (EU) č. 182/2011.
 [7] Rozhodnutí
 Rady 2010/427/EU.
 [8] Úř. věst.
 L 378, 27.12.2006, s. 41–71.
 [9] Deklarace
 tisíciletí, rezoluce přijatá Valným shromážděním OSN,
 18. září 2000.
 [10] Společné
 prohlášení Rady a zástupců vlád členských států
 zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise
 o rozvojové politice Evropské unie s názvem „Evropský konsensus“,
 Úř. věst. C 46, 24.2.2006, s. 1.
 [11] Sdělení
 ze dne 13. října 2011, dosud nezveřejněné
 v Úředním věstníku.
 [12] Sdělení
 ze dne 13. října 2011, dosud nezveřejněné
 v Úředním věstníku.
 [13] Závěry
 Rady ze dne 15. května 2007 o „Kodexu chování EU pro
 doplňkovost a dělbu práce v rámci rozvojové politiky“
 (dokument 9558/07).
 [14] Závěry
 Rady ze dne 17. listopadu 2009 o operačním rámci pro
 účinnost pomoci (dokument 15912/09), rozšířené a konsolidované
 znění ze dne 11. ledna 2011 (dokument 18239/10).
 [15] Společná
 strategie Afrika–EU v rámci STRATEGICKÉHO PARTNERSTVÍ EU–AFRIKA
 přijatá na lisabonském summitu dne 9. prosince 2007.
 [16] Bezpečnost
 a rozvoj – závěry Rady a zástupců vlád členských států,
 zasedajících v Radě, ze dne 20. listopadu 2007 (dokument 15097/07).
 [17] Reakce
 EU na nestabilní situace – závěry Rady a zástupců vlád
 členských států, zasedajících v Radě, ze dne
 20. listopadu 2007 (dokument 11518/07).
 [18] Závěry Rady o předcházení konfliktům, 3101.
 zasedání Rady pro zahraniční věci, Lucemburk, 20. června
 2011.
 [19] KOM(2010) 2020
 v konečném znění.
 [20] KOM(2011) 500
 v konečném znění.
 [21] KOM(2011) 637
 v konečném znění.
 [22] Úř.
 věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
 [23] Úř.
 věst. L....
 [24] Úř.
 věst. L 201, 3.8.2010, s. 30.
 [25] Úř.
 věst. L ....
 [26] Úř.
 věst. L 314, 30.11.2001, s. 1.
 [27] Úř.
 věst. L 163, 2.7.1996, s. 1.
 [28] V zásadě
 by se finanční prostředky rovnoměrně rozdělovaly mezi
 oblast životního prostředí a oblast změny klimatu.
 [29] ABM:
 řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování
 rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
 [30] GŘ
 DEVCO souběžně požádá o změnu oblastí politiky pro
 sestavení rozpočtu na rok 2014.
 [31] Uvedené
 v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního
 nařízení.
 [32] Vysvětlení
 způsobů řízení spolu s odkazem na finanční
 nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [33] Uvedené
 v článku 185 finančního nařízení.
 [34] RP
 = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 [35] ESVO:
 Evropské sdružení volného obchodu.
 [36] Kandidátské
 země, případně potenciální kandidátské země západního
 Balkánu.
 [37] Nutno
 vyplnit později.
 [38] Rokem
 N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 [39] Technická
 a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění
 programů a/nebo akcí EU


text:
(bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum,
 přímý výzkum.
 [40] Popsaný
 v části 1.4.2 „Specifické cíle“ – V tabulce jsou uvedeny pouze
 jednotlivé programy podle tohoto nařízení...
 [41] Rokem
 N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 [42] Technická
 a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění
 programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum,
 přímý výzkum.
 [43] SZ
 = smluvní zaměstnanec; DZ = dočasný zaměstnanec; MOD = mladý
 odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
 odborník.
 [44] Dílčí
 strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
 linie „BA“).
 [45] V podstatě
 na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova
 (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
 [46] Viz
 body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
 [47] Pokud
 jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je
 třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení
 25% nákladů na výběr.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 1.12.2017
 COM(2017) 722 final
 2017/0318(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států a prozatímním provádění třetího dodatkového protokolu k Dohodě o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy mexickými na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Dohoda o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy mexickými na straně druhé (dále jen „všeobecná dohoda“) byla podepsána dne 8. prosince 1997 a dne 1. října 2000 vstoupila v platnost.
 Připojený návrh představuje právní nástroj pro podpis a prozatímní provádění třetího dodatkového protokolu k všeobecné dohodě (dále jen „protokol“) v zájmu zohlednění přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.
 Podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatské republiky se Chorvatsko zavázalo přistoupit ke stávajícím dohodám uzavřeným či podepsaným členskými státy a Evropskou unií se třetími zeměmi. Není-li v konkrétních dohodách stanoveno jinak, Chorvatsko k těmto stávajícím dohodám přistupuje formou protokolů, které Rada jednající jednomyslně jménem členských států uzavře s dotčenými třetími zeměmi.
 Rada dne 14. září 2012
 1
 pověřila Komisi, aby zahájila jednání s dotčenými třetími zeměmi s cílem uzavřít příslušné protokoly. Jednání s Mexikem byla úspěšně uzavřena.
 Navrhovaný protokol zahrnuje Chorvatskou republiku jako stranu všeobecné dohody mezi EU a Mexikem. Znění všeobecné dohody a závěrečný akt v chorvatském jazyce se stane platným za stejných podmínek jako ostatní jazykové verze dohody.
 Komise pokládá výsledky jednání za uspokojivé a doporučuje, aby Rada přijala připojené rozhodnutí Rady.
 2017/0318 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států a prozatímním provádění třetího dodatkového protokolu k Dohodě o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy mexickými na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91, čl. 100 odst. 2 a články 207 a 211 ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
 s ohledem na akt o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy mexickými na straně druhé (dále jen „všeobecná dohoda“) byla podepsána dne 8. prosince 1997 a dne 1. října 2000 vstoupila v platnost.
 (2)Podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatské republiky se Chorvatsko zavázalo přistoupit ke stávajícím dohodám uzavřeným či podepsaným členskými státy a Unií se třetími zeměmi. Není-li v konkrétních dohodách stanoveno jinak, Chorvatská republika k těmto stávajícím dohodám přistupuje formou protokolů, které se uzavírají mezi Radou jednající jednomyslně jménem členských států a dotčenými třetími zeměmi.
 (3)Rada dne 14. září 2012 pověřila Komisi, aby zahájila jednání s dotčenými


text:
třetími zeměmi s cílem uzavřít příslušné protokoly.
 (4)Jednání se Spojenými státy mexickými o třetím protokolu k všeobecné dohodě s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii byla úspěšně uzavřena.
 (5)Znění třetího dodatkového protokolu stanoví jeho prozatímní uplatňování před jeho vstupem v platnost,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Podpis třetího dodatkového protokolu k všeobecné dohodě jménem Unie a jejích členských států se schvaluje s výhradou jeho uzavření.
 Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Rada opravňuje svého předsedu, aby jmenoval osobu nebo osoby zmocněné podepsat protokol jménem Unie a jejích členských států.
 Článek 3
 Až do svého vstupu v platnost se bude třetí dodatkový protokol v souladu s jeho čl. 5 odst. 3 uplatňovat prozatímně.
 Článek 4
 Rada opravňuje svého předsedu, aby jmenoval osobu či osoby zmocněné učinit oznámení stanovené v čl. 5 odst. 3 třetího dodatkového protokolu.
 Článek 5
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Rozhodnutí Rady o zmocnění k zahájení jednání o úpravě dohod podepsaných nebo uzavřených mezi Evropskou unií, nebo Evropskou unií a jejími členskými státy, s jednou nebo více třetími zeměmi nebo s mezinárodními organizacemi, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dokument Rady 13351/12 LIMITED).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 1.12.2017
 COM(2017) 722 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států a prozatímním provádění třetího dodatkového protokolu k Dohodě o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy mexickými na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii
 PŘÍLOHA
 TŘETÍ DODATKOVÝ PROTOKOL
 K DOHODĚ O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ,
 POLITICKÉ KOORDINACI A SPOLUPRÁCI
 MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A JEHO ČLENSKÝMI STÁTY
 NA JEDNÉ STRANĚ
 A SPOJENÝMI STÁTY MEXICKÝMI
 NA STRANĚ DRUHÉ
 S OHLEDEM NA PŘISTOUPENÍ
 CHORVATSKÉ REPUBLIKY K EVROPSKÉ UNII
 BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 BULHARSKÁ REPUBLIKA,
 ČESKÁ REPUBLIKA,
 DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,
 ESTONSKÁ REPUBLIKA,
 IRSKO,
 ŘECKÁ REPUBLIKA,
 ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,
 CHORVATSKÁ REPUBLIKA,
 ITALSKÁ REPUBLIKA,
 KYPERSKÁ REPUBLIKA,
 LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,
 LITEVSKÁ REPUBLIKA,
 LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,
 MAĎARSKO,
 REPUBLIKA MALTA,
 NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 RAKOUSKÁ REPUBLIKA,
 POLSKÁ REPUBLIKA,
 PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,
 RUMUNSKO,
 REPUBLIKA SLOVINSKO,
 SLOVENSKÁ REPUBLIKA,
 FINSKÁ REPUBLIKA,
 ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,
 smluvní strany Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie, dále jen „členské státy“, a
 EVROPSKÁ UNIE, dále jen „Unie“,
 na jedné straně a
 SPOJENÉ STÁTY MEXICKÉ, dále jen „Mexiko“,
 na straně druhé,
 dále společně jen „strany“,
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE dne 8. prosince 1997 byla v Bruselu podepsána Dohoda o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy mexickými na straně druhé, dále jen „dohoda“, která vstoupila v platnost dne 1. října 2000;
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE dne 2. dubna 2004 byl ve městě Mexiku a dne 29. dubna 2004 v Bruselu podepsán první dodatkový protokol k uvedené dohodě;
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE dne 29. listopadu 2006 byl ve městě Mexiku podepsán druhý dodatkový protokol k uvedené dohodě;
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE


text:
dne 9. prosince 2011 byla v Bruselu podepsána Smlouva o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, dále jen „smlouva o přistoupení“;
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatské republiky připojenému ke Smlouvě o přistoupení má být přistoupení Chorvatské republiky k dohodě dohodnuto uzavřením protokolu k dohodě;
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE v souladu s článkem 55 dohody se pro účely dohody „stranami“ rozumí na jedné straně Společenství nebo jeho členské státy nebo Společenství a jeho členské státy v souladu s jejich příslušnými oblastmi působnosti, jak vyplývají ze Smlouvy o založení Evropského společenství, a Mexiko na straně druhé;
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE v souladu s článkem 56 dohody se dohoda použije jednak na územích, na něž se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství, a za podmínek stanovených v uvedené Smlouvě, jednak na území Mexika;
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE v souladu s článkem 59 dohody byla dohoda sepsána v jazyce anglickém, dánském, finském, francouzském, italském, německém, nizozemském, portugalském, řeckém, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost;
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE první dodatkový protokol k dohodě zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Litevské republiky, Lotyšské republiky, Maďarska, Polské republiky, Republiky Malta, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Unii;
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE dohoda byla vyhotovena v platném českém, estonském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, polském, slovenském a slovinském jazykovém znění za stejných podmínek jako platná znění v původních jazycích dohody;
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE druhý dodatkový protokol k dohodě zohledňuje přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Unii;
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE dohoda byla vyhotovena v platném bulharském a rumunském jazykovém znění za stejných podmínek jako platná znění v původních jazycích dohody;
 VZHLEDEM K TOMU, ŽE ustanovení čl. 5 odst. 3 tohoto protokolu stanoví jeho prozatímní uplatňování Unií a jejími členskými státy ještě před dokončením všech vnitrostátních postupů nutných pro jeho vstup v platnost,
 SE DOHODLY TAKTO:
 ČLÁNEK 1
 Chorvatská republika přistupuje jako strana k Dohodě o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy mexickými na straně druhé.
 ČLÁNEK 2
 1.
 Po podpisu tohoto protokolu sdělí Unie chorvatské jazykové znění dohody svým členským státům a Spojeným státům mexickým.
 2.
 S výhradou vstupu tohoto protokolu v platnost se chorvatské jazykové znění stává platným za stejných podmínek jako anglické, bulharské, české, dánské, estonské, finské, francouzské, italské, litevské, lotyšské, maďarské, maltské, německé, nizozemské, polské, portugalské, rumunské, řecké, slovenské, slovinské, španělské a švédské znění uvedené dohody.
 ČLÁNEK 3
 Tento protokol tvoří nedílnou součást dohody.
 ČLÁNEK 4
 Tento protokol je sepsán ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 ČLÁNEK 5
 1.
 Tento protokol strany podepíší a schválí v souladu se svými vnitrostátními postupy.
 2.
 Tento protokol vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni, k němuž si strany oznámí splnění vnitrostátních postupů nezbytných pro tento účel.
 3.
 Aniž je tím


text:
dotčen odstavec 2, strany souhlasí, že až do ukončení vnitrostátních postupů Unie a jejích členských států pro vstup tohoto protokolu v platnost budou uplatňovat ustanovení tohoto protokolu od prvního dne měsíce následujícího po dni, kdy Unie a její členské státy oznámí ukončení svých vnitrostátních postupů nezbytných pro tento účel a Spojené státy mexické oznámí ukončení svých vnitrostátních postupů nezbytných pro vstup tohoto protokolu v platnost.
 4.
 Oznámení se zasílají generálnímu tajemníkovi Rady Evropské unie, který je depozitářem tohoto protokolu.
 NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci k tomuto protokolu své podpisy.
 V ... dne ... roku ....
 ZA EVROPSKOU UNII A JEJÍ ČLENSKÉ STÁTY
 ZA SPOJENÉ STÁTY MEXICKÉ


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 4.5.2016
 COM(2016) 241 final
 2016/0128(NLE)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY,
 kterým se mění nařízení (EU) 2016/72, pokud jde o rybolovná práva pro smačky rodu Ammodytes v některých vodách Unie
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Důvody a cíle návrhu
 Nařízení Rady (EU) 2016/72 stanoví pro rok 2016 rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací. Uvedená rybolovná práva jsou během doby své účinnosti zpravidla několikrát pozměněna.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Opatření jsou navrhována v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a jsou v souladu s politikou Unie v oblasti udržitelného rozvoje.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Navrhovaná opatření jsou v souladu s ostatními politikami Unie, zejména s politikami v oblasti životního prostředí.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Právním základem návrhu je čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 Závazky Unie k udržitelnému využívání živých vodních zdrojů vyplývají ze závazků stanovených článkem 2 nového základního nařízení SRP.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
 •Proporcionalita
 Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu: SRP je společnou politikou. Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy je povinností Rady přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv.
 •Volba nástroje
 Navrhovaný nástroj: nařízení.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 Návrh zohledňuje zpětnou vazbu od zúčastněných stran a vnitrostátních orgánů.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Návrh vychází z vědeckých doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES).
 •Posouzení dopadů
 Oblast působnosti nařízení o rybolovných právech je vymezena čl. 43 odst. 3 Smlouvy.
 •Účelnost a zjednodušování právních předpisů
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Základní práva
 Nevztahuje se na tento návrh.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Navrhovaná opatření nebudou mít žádné rozpočtové důsledky.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 Účelem navrhovaných úprav je změnit nařízení (EU) 2016/72, jak je popsáno níže.
 V nařízení (EU) 2016/72 ve znění nařízení Rady (EU) 2016/458 byl celkový přípustný odlov (TAC) smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie v divizích ICES IIa, IIa a podoblasti ICES IV stanoven na 79 219 tun, zatímco omezení odlovu smačků rodu Ammodytes v oblasti řízení 1 bylo stanoveno na 13 000 tun. Smačci rodu Ammodytes představují druh s krátkou délkou života a výsledky sledování v reálném čase budou k dispozici až v polovině května. Omezení celkového přípustného odlovu pro tuto oblast musí být nyní změněno podle těchto výsledků a nejnovějšího doporučení ICES.
 2016/0128 (NLE)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY,
 kterým se mění nařízení (EU) 2016/72, pokud jde o rybolovná práva pro smačky rodu Ammodytes v některých vodách Unie
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Nařízení


text:
Rady (EU) 2016/72
 1
 stanoví pro rok 2016 rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací.
 (2)Pro účely řízení rybolovných práv pro smačky rodu Ammodytes v divizích ICES IIa, IIIa a v podoblasti ICES IV vymezuje příloha IID nařízení (EU) 2016/72 sedm oblastí řízení, v nichž jsou uplatňována specifická omezení odlovu.
 (3)V nařízení (EU) 2016/72 ve znění nařízení Rady (EU) 2016/458
 2
 byl celkový přípustný odlov (TAC) smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie v divizích ICES IIa, IIIa a podoblasti ICES IV stanoven na 79 219 tun, zatímco omezení odlovu smačků rodu Ammodytes v oblasti řízení 1 bylo stanoveno na 13 000 tun. Toto omezení odlovu by nyní mělo být na základě výsledků ze sledování v reálném čase a v souladu s nejnovějším vědeckým doporučením ICES změněno, aby byl umožněn optimální výlov této populace.
 (4)Nařízení (EU) 2016/72 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
 (5)Vzhledem k tomu, že změna omezení odlovu má vliv na hospodářské činnosti a plánování rybářské sezony pro plavidla Unie, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost neprodleně po vyhlášení.
 (6)Omezení odlovu stanovená nařízením (EU) 2016/72 platí od 1. ledna 2016. Ustanovení tohoto nařízení týkající se omezení odlovu by se proto měla rovněž použít od tohoto data. Touto zpětnou působností není dotčena zásada právní jistoty a ochrany legitimního očekávání, neboť příslušná rybolovná práva nebyla dosud vyčerpána,
 PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Změny nařízení (EU) 2016/72
 Položka týkající se smačků rodu Ammodytes (Ammodytes spp.) ve vodách Unie oblastí IIa, IIIa a IV v příloze IA nařízení (EU) 2016/72 se nahrazuje tímto:
 Druh:
 Smačci rodu Ammodytes
 Oblast:
 Vody Unie oblastí IIa, IIIa a IV(1)
 Ammodytes spp.
 Dánsko
 p.m.
 (2)
 Analytický TAC
 Spojené království
 p.m.
 (2)
 Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije
 Německo
 p.m.
 (2)
 Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije
 Švédsko
 p.m.
 (2)
 Unie
 p.m.
 TAC
 p.m.
 (1)
 Kromě vod v pásmu šesti námořních mil od základních linií Spojeného království na Shetlandských ostrovech a na ostrovech Fair a Foula.
 (2)
 Aniž je dotčena povinnost vykládky, mohou se úlovky limandy obecné, tresky bezvousé a makrely obecné započítávat až do 2 % kvóty (OT1/*2A3A4) za předpokladu, že tyto úlovky a vedlejší úlovky těchto druhů podle čl. 15 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013 celkem představují nejvýše 9 % této kvóty pro smačky rodu Ammodytes.
 Zvláštní podmínka: v rámci výše uvedených kvót je odlov v níže uvedených oblastech řízení populací smačků rodu Ammodytes omezen na množství uvedená v příloze IID:
 Oblast: Vody Unie oblastí řízení populací smačků rodu Ammodytes
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 (SAN/234_1)
 (SAN/234_2)
 (SAN/234_3)
 (SAN/234_4)
 (SAN/234_5)
 (SAN/234_6)
 (SAN/234_7)
 Dánsko
 p.m.
 4 717
 59 428
 5 659
 0
 206
 0
 Spojené království
 p.m.
 103
 1 299
 124
 0
 5
 0
 Německo
 p.m.
 7
 91
 9
 0
 0
 0
 Švédsko
 p.m.
 173
 2 182
 208
 0
 8
 0
 Unie
 p.m.
 5 000
 63 000
 6 000
 0
 219
 0
 Celkem
 p.m.
 5 000
 63 000
 6 000
 0