text:
nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 8519, 8521
 Přístroje pro záznam nebo reprodukci zvuku
 Přístroje pro videofonní záznam nebo jeho reprodukci, též s vestavěným videotunerem
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako daný produkt a čísla 8522,
 nebo
 výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 8525 až 8528
 Vysílací přístroje pro rozhlasové nebo televizní vysílání, televizní kamery, digitální fotoaparáty a videokamery se záznamem obrazu i zvuku (kamkordéry)
 Radiolokační a radiosondážní přístroje (radary), radionavigační přístroje a radiové přístroje pro dálkové řízení
 Přijímací přístroje pro rozhlasové vysílání
 Monitory a projektory, bez vestavěného televizního přijímacího přístroje; televizní přijímací přístroje nebo přístroje pro záznam nebo reprodukci obrazu
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako daný produkt a čísla 8529,
 nebo
 výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 8535 až 8537
 Elektrická zařízení k vypínání, spínání nebo k ochraně elektrických obvodů, nebo k jejich zapojování, spojování a připojování; konektory pro optická vlákna, pro svazky optických vláken nebo pro kabely z optických vláken; tabule, panely, ovládací stoly, pulty, skříně a jiné základny pro elektrické ovládání nebo rozvod elektrického proudu
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako daný produkt a čísla 8538,
 nebo
 výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 8542 31 až 8542 39
 Monolitické integrované obvody
 Difuze, při níž vznikají integrované obvody na polovodičovém podkladu selektivním zaváděním vhodného prostředku, též sestavené a/nebo testované v zemi jiné než smluvní,
 nebo
 výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 8544 až 8548
 Izolované dráty, kabely a jiné izolované elektrické vodiče, kabely z optických vláken
 Uhlíkové elektrody, uhlíkové kartáčky, osvětlovací uhlíky, uhlíky pro elektrické baterie a ostatní výrobky z grafitu nebo z jiného uhlíku, pro elektrické účely
 Elektrické izolátory z jakéhokoliv materiálu
 Izolační části a součásti pro elektrické stroje, přístroje nebo zařízení, elektrické instalační trubky a jejich spojky z obecných kovů, s vnitřní izolací
 Odpad a zbytky galvanických článků, baterií a elektrických akumulátorů; nepoužitelné galvanické články, baterie a elektrické akumulátory; elektrické části a součásti strojů nebo přístrojů, jinde v této kapitole neuvedené ani nezahrnuté
 Výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 Kapitola 86
 Železniční nebo tramvajové lokomotivy, kolejová vozidla a jejich části a součásti; kolejový svrškový upevňovací materiál a upevňovací zařízení a jejich části a součásti; mechanická (včetně elektromechanických) dopravní signalizační zařízení všeho druhu
 Výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 ex kapitola 87
 Vozidla, jiná než kolejová, jejich části, součásti a příslušenství, kromě:
 Výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 45 % ceny produktu ze závodu
 8708
 Části, součásti a příslušenství motorových vozidel čísel 8701 až 8705
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako daný produkt,
 nebo
 výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 8711
 Motocykly (včetně mopedů) a jízdní kola vybavená pomocným motorem, též


text:
s postranními vozíky; postranní vozíky
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako daný produkt,
 nebo
 výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 Kapitola 88
 Letadla, kosmické lodě a jejich části a součásti
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako daný produkt,
 nebo
 výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 Kapitola 89
 Lodě, čluny a plovoucí konstrukce
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako daný produkt. Nelze však použít trupy čísla 8906,
 nebo
 výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 40 % ceny produktu ze závodu
 ex kapitola 90
 Optické, fotografické, kinematografické, měřicí, kontrolní, přesné, lékařské nebo chirurgické nástroje a přístroje; jejich části, součásti a příslušenství, kromě:
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako daný produkt,
 nebo
 výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 9001 50
 Brýlové čočky z jiných materiálů než ze skla
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako daný produkt,
 nebo
 výroba, v níž se provádí jedna z následujících operací:
 –
 povrchové opracování polotovaru čočky do hotové dioptrické čočky s korektivní optickou funkcí, která je určena k namontování do brýlí,
 –
 povrstvení čočky vhodnými postupy za účelem zlepšení zraku a zajištění ochrany nositele,
 nebo
 výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 Kapitola 91
 Hodiny a hodinky a jejich části a součásti
 Výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 40 % ceny produktu ze závodu
 Kapitola 92
 Hudební nástroje; části, součásti a příslušenství těchto nástrojů
 Výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 Kapitola 93
 Zbraně a střelivo; jejich části, součásti a příslušenství
 Výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 Kapitola 94
 Nábytek; lůžkoviny, matrace, rošty a jiné podpěry matrací, polštáře a podobné vycpávané výrobky; svítidla a osvětlovací zařízení, jinde neuvedená ani nezahrnutá; světelné znaky, světelné ukazatele a podobné výrobky; montované stavby
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako daný produkt,
 nebo
 výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 Kapitola 95
 Hračky, hry a sportovní potřeby; jejich části, součásti a příslušenství
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako daný produkt,
 nebo
 výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 Kapitola 96
 Různé výrobky
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako daný produkt,
 nebo
 výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 Kapitola 97
 Umělecká díla, sběratelské předměty a starožitnosti
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako daný produkt,
 ________________
 (1)Viz úvodní poznámky 8.1 až 8.3, v nichž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se „specifických procesů“.
 (2)Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (3)Viz úvodní poznámka 7.
 (4)Viz úvodní poznámka

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
9.
 PŘÍLOHA III
 ZNĚNÍ PROHLÁŠENÍ O PŮVODU
 Albánské znění
 Eksportuesi i produkteve të mbuluara nga ky dokument (autorizim doganor Nr. .............. 1) deklaron që përveç rasteve kur tregohet qartësisht ndryshe, këto produkte janë me origjine preferenciale .................2 n në përputhje me Rregullat kalimtare të origjinës.
 Arabské znění
 Bosenské znění
 Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. .... (1)) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ....... (2) preferencijalnog porijekla u skladu sa prijelaznim pravilima porijekla.
 Bulharské znění
 Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No.........1) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с .................2 преференциален произход съгласно преходните правила за произход.
 Chorvatské znění
 Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. .........1) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi .................2 preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.
 České znění
 Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení .........1) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v ................2.
 Dánské znění
 Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. .........1) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i .................2 i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.
 Nizozemské znění
 De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. .........1), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ................2 oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.
 Anglické znění
 The exporter of the products covered by this document (customs authorization No.........1) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of .................2 preferential origin according to the transitional Rules of origin.
 Estonské znění
 Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliasutuse luba nr. ......... 1) deklareerib, et päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt on need tooted ................. 2 sooduspäritolu, välja arvatud juhul, kui on selgelt osutatud teisiti.
 Faerské znění
 Útflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. ... (1)) váttar, át um ikki nakað annað er tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur ... (2) sambært skiftisreglunum um uppruna.
 Finské znění
 Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o .........1) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja.................2 alkuperätuotteita siirtymäkauden alkuperäsääntöjen nojalla.
 Francouzské znění
 L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no .........1) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle .................2 selon les règles d’origine transitoires.
 Německé znění
 Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ......... 1) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ................. 2 Ursprungswaren gemäß den Übergangsregeln für den Ursprung sind.
 Gruzínské znění
 Řecké znění
 Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. .........1) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ................. 2 σύμφωνα με τους μεταβατικούς κανόνες καταγωγής.
 Hebrejské znění
 Maďarské znění
 A jelen okmányban szereplő termékek exportőre (vámfelhatalmazási szám: .........1) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában a termékek az átmeneti származási szabályok szerint preferenciális


text:
.................2 származásúak.
 Islandské znění
 Útflytjandi framleiðsluvara sem skjal þetta tekur til (leyfi tollyfirvalda nr. ............(1)), lýsir því yfir að vörurnar séu, ef annars er ekki greinilega getið, af ..........................(2) uppruna samkvæmt upprunareglum á umbreytingartímabili.
 Italské znění
 L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ......... 1) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ................. 2 conformemente alle norme di origine transitorie.
 Lotyšské znění
 To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ............. 1) deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir.................2 preferenciāla izcelsme saskaņā ar pārejas noteikumiem par izcelsmi.
 Litevské znění
 Šiame dokumente nurodytų produktų eksportuotojas (muitinės leidimo Nr. .......... 1) deklaruoja, kad, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip, šie produktai turi .................2 lengvatinės kilmės statusą pagal pereinamojo laikotarpio kilmės taisykles.
 Makedonské znění
 Извозникот на производите што ги покрива овоj документ (царинскo одобрение бр. ............ (1)) изjавува дека, освен ако тоа не е jасно поинаку назначено, овие производи се со ...................... (2) преференциjaлно потекло.
 Maltské znění
 L-esportatur tal-prodotti koperti minn dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru.........1) jiddikjara li, ħlief fejn indikat mod ieħor b’mod ċar, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ................2 skont ir-regoli ta’ oriġini tranżizzjonali
 Černohorské znění
 Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ......(1) ) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ..........(2) преференцијалног пориjекла, у складу са транзиционим правилима поријекла.
 Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br. .... 1) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi .......... 2 preferencijalnog porijekla u skladu sa tranzicionim pravilima porijekla.
 Norské znění
 Eksportøren av produktene omfattet av dette dokument (tollmyndighetenes autorisasjonsnr......(1)) erklærer at disse produktene, unntatt hvor annet er tydelig angitt, har ... preferanseopprinnelse i henhold til overgangsreglene for opprinnelse (2) .
 Polské znění
 Eksporter produktów objętych tym dokumentem („upoważnienie władz celnych nr.........1) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają .................2 preferencyjne pochodzenie zgodnie z przejściowymi regułami pochodzenia.
 Portugalské znění
 O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o......... 1) declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial .................2 de acordo com as regras de origem transitórias.
 Rumunské znění
 Exportatorul produselor care fac obiectul prezentului document (autorizația vamală nr. .........1) declară că, exceptând cazul în care se indică altfel în mod clar, aceste produse sunt de origine preferențială ..................2 în conformitate cu regulile de origine tranzitorii.
 Srbské znění
 Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ...... (1)) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи .......... (2) преференцијалног порекла, у складу са прелазним правилима о пореклу.
 Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br................ (1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito наvedeno, ovi proizvodi .................................. (2) preferencijalnog porekla, u skladu sa prelaznim pravilima o poreklu.
 Slovenské znění
 Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia .........1) vyhlasuje, že pokiaľ nie je zreteľne uvedené inak, tieto výrobky majú v súlade s prechodnými pravidlami pôvodu preferenčný pôvod v ..................2.
 Slovinské znění
 Izvoznik blaga, zajetega s


text:
tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ...................(1)), izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ..........................................(2) poreklo v skladu s prehodnimi pravili o poreklu.
 Španělské znění
 El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n.o......... 1) declara que, excepto donde se indique claramente lo contrario, estos productos son de origen preferencial................. 2 con arreglo a las normas de origen transitorias.
 Švédské znění
 Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. .........1) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ................2 ursprung i enlighet med övergångsbestämmelserna om ursprung.
 Turecké znění
 Bu belge kapsamındaki ürünlerin ihracatçısı (gümrük yetki No: ................ (1)), aksi açıkça belirtilmedikçe, bu ürünlerin geçiş menşe kurallarına göre ........................................... (2) tercihli menşeli olduğunu beyan eder
 Ukrajinské znění
 Експортер продукції, на яку поширюється цей документ (митний дозвіл No .......... 1) заявляє, що, за винятком випадків, де це явно зазначено, ця продукція має ................2 преференційне походження згідно з перехідними правилами походження.”.
 ................................................................................................................................................... (Místo a datum) 3
 .....................................................................................................................................................
 (Podpis vývozce; navíc musí být čitelně uvedeno jméno osoby podepisující prohlášení)4
 Pokud prohlášení o původu vystavuje schválený vývozce, musí se na tomto místě uvést číslo povolení schváleného vývozce. Pokud prohlášení o původu nevystavuje schválený vývozce, slova v závorkách se vynechají nebo se místo ponechá prázdné.
 2 Je třeba uvést původ produktů. Týká-li se prohlášení o původu zcela nebo zčásti produktů pocházejících z Ceuty a Melilly, musí je vývozce na dokladu, na němž je prohlášení vystaveno, jasně označit symbolem „CM“.
 3 Tyto údaje lze vypustit, je-li informace uvedena v samotném dokladu.
 4 Není-li vývozce povinen prohlášení podepisovat, vztahuje se toto osvobození i na jméno podepisující osoby.
 Příloha IV
 VZORY PRŮVODNÍHO OSVĚDČENÍ EUR.1 A ŽÁDOST O PRŮVODNÍ OSVĚDČENÍ EUR.1
 POKYNY PRO TISK
 1.Každý formulář má rozměr 210 x 297 mm; lze připustit toleranci až minus 5 mm nebo plus 8 mm na délku. Použitý papír musí být bílý, klížený pro psaní, nesmí obsahovat dřevovinu a musí vážit nejméně 25 g/m2. Musí mít pozadí s tištěným zeleným gilošovaným vzorem, aby bylo zjevné jakékoli padělání mechanickými nebo chemickými prostředky.
 2.Příslušné orgány smluvních stran si mohou vyhradit právo tisknout formuláře samy nebo je nechat tisknout schválenými tiskárnami. Ve druhém případě musí každý formulář obsahovat odkaz na příslušné schválení. Každý formulář musí nést jméno a adresu tiskárny nebo značku, podle níž lze tiskárnu identifikovat. Uvádí se na něm také sériové číslo, předtištěné nebo nepředtištěné, na jehož základě lze tiskárnu identifikovat.
 PRŮVODNÍ OSVĚDČENÍ EUR.1
 1.
 Vývozce (jméno, úplná adresa, země)
 EUR.1
 č. A
 000,000
 Před vyplněním se seznamte s poznámkami na druhé straně.
 2.
 Osvědčení pro preferenční obchod mezi
 .......................................................................................
 3.
 Příjemce (jméno, úplná adresa, země) (nepovinné)
 a
 .......................................................................................
 (Uveďte příslušné země, skupiny zemí nebo území)
 4.
 Země, skupina zemí nebo území, v nichž jsou produkty pokládány za původní
 5.
 Země, skupina zemí nebo území místa určení
 6.
 Údaje o přepravě (nepovinné)
 7.
 Poznámky
 8.
 Číslo položky; značky a čísla; počet a druh nákladových kusů (1); popis zboží
 9.
 Hrubá hmotnost (kg) nebo jiná míra (l, m3


text:
atd.)
 10.
 Faktury
 (nepovinné)
 (1)Není-li zboží zabaleno, uveďte počet kusů nebo „volně loženo“.
 11.
 CELNÍ INDOSACE
 Prohlášení ověřeno
 Vývozní doklad(2)
 Formulář .................................. č. ..............
 ze dne ..............................................
 Celní úřad .....................................
 Vydávající země nebo území .......................
 Razítko
 ...................................................................
 ...................................................................
 Místo a datum ......................................
 ...................................................................
 .................................................................
 (Podpis)
 12.
 PROHLÁŠENÍ VÝVOZCE
 Já, níže podepsaný, prohlašuji, že zboží popsané výše splňuje podmínky pro vydání tohoto osvědčení.
 Místo a datum ...........................................
 ..........................................................................
 (Podpis)
 13.
 ŽÁDOST O OVĚŘENÍ pro
 14.
 VÝSLEDEK OVĚŘENÍ
 Z provedeného ověření vyplývá, že toto osvědčení (1)
 bylo vydáno uvedeným celním úřadem a že údaje v něm uvedené jsou správné
 nesplňuje příslušné požadavky ohledně pravosti a správnosti (viz připojené poznámky)
 Žádá se ověření pravosti a správnosti tohoto osvědčení.
 ...........................................................................................
 (Místo a datum)
 Razítko
 ......................................................................................
 (Podpis)
 ...............................................................................
 (Místo a datum)
 Razítko
 ...................................................................................
 (Podpis)
 _____________
 (1)
 Příslušnou odpověď označte X.
 (2)Vyplňte, pouze pokud to vyžadují předpisy země nebo území vývozu.
 POZNÁMKY
 1.V osvědčení se nesmějí slova mazat ani přepisovat. Jakékoli změny se musí provést tak, že se nesprávný údaj přeškrtne a uvedou se správné údaje. Každou takovou změnu musí parafovat osoba, která osvědčení vyplnila, a schválit (indosovat) celní orgány vydávající země nebo území.
 2.Mezi položkami uvedenými v osvědčení se nesmějí ponechávat žádné mezery a před každou položkou se musí uvést její číslo. Bezprostředně pod poslední položkou se musí zakreslit vodorovná čára. Každé nevyužité místo se musí proškrtnout tak, aby na něm později nebylo možné nic doplnit.
 3.Zboží musí být popsáno v souladu s obchodní praxí a dostatečně podrobně, aby je bylo možné identifikovat.
 ŽÁDOST O PRŮVODNÍ OSVĚDČENÍ EUR.1
 1.
 Vývozce (jméno, úplná adresa, země)
 EUR.1
 č. A
 000,000
 Před vyplněním se seznamte s poznámkami na druhé straně.
 2.
 Žádost o osvědčení pro preferenční obchod mezi
 .......................................................................................
 3.
 Příjemce (jméno, úplná adresa, země) (nepovinné)
 a
 .......................................................................................
 (Uveďte příslušné země, skupiny zemí nebo území)
 4.
 Země, skupina zemí nebo území, v nichž jsou produkty pokládány za původní
 5.
 Země, skupina zemí nebo území místa určení
 6.
 Údaje o přepravě (nepovinné)
 7.
 Poznámky
 8.
 Číslo položky; značky a čísla; počet a druh nákladových kusů(1); popis zboží
 9.
 Hrubá hmotnost (kg) nebo jiná míra (l, m3 atd.)
 10.
 Faktury
 (nepovinné)
 (1)
 Není-li zboží zabaleno, uveďte podle situace počet kusů nebo „volně loženo“.
 PROHLÁŠENÍ VÝVOZCE
 Já, níže podepsaný vývozce zboží popsaného na druhé straně,
 PROHLAŠUJI, že zboží splňuje podmínky vyžadované pro vydání přiloženého osvědčení;
 VÝSLOVNĚ UVÁDÍM dále okolnosti, které umožnily, aby toto zboží splňovalo výše uvedené podmínky:
 PŘEDKLÁDÁM tyto podpůrné doklady
 4
 :
 ZAVAZUJI SE, že na požádání příslušných orgánů předložím další doklady, které si tyto orgány mohou vyžádat pro vydání přiloženého osvědčení, a zavazuji se, že budu souhlasit s vyžádanou kontrolou mých účtů a jakoukoli kontrolou procesů výroby výše uvedeného zboží prováděnou řečenými orgány;
 ŽÁDÁM o vystavení přiloženého osvědčení pro toto zboží.
 (Místo a datum)
 (Podpis)
 PŘÍLOHA V
 ZVLÁŠTNÍ PODMÍNKY TÝKAJÍCÍ SE PRODUKTŮ POCHÁZEJÍCÍCH Z CEUTY A MELILLY
 Jediný článek
 1.Následující produkty se za předpokladu, že jsou v souladu s pravidlem o nezměnitelnosti uvedeným v článku 14 dodatku A, považují:
 1)za produkty pocházející z Ceuty a Melilly:
 a)produkty zcela


text:
získané v Ceutě a Melille;
 b)produkty získané v Ceutě a Melille, při jejichž výrobě jsou použity produkty jiné než zcela získané v Ceutě a Melille, za předpokladu, že:
 i)tyto produkty byly dostatečně opracovány nebo zpracovány ve smyslu článku 4 dodatku A nebo
 ii)tyto produkty pocházejí z EHP a byly podrobeny opracování nebo zpracování, které přesahuje rámec operací uvedených v článku 6 tohoto dodatku;
 2)za produkty pocházející z EHP:
 a)produkty zcela získané v EHP;
 b)produkty získané v EHP, při jejichž výrobě jsou použity produkty jiné než zcela získané, za předpokladu, že
 i)tyto produkty byly dostatečně opracovány nebo zpracovány ve smyslu článku 4 dodatku A nebo
 ii)tyto produkty pocházejí z Ceuty a Melilly nebo z EHP a byly podrobeny opracování nebo zpracování, které přesahuje rámec operací uvedených v článku 6 dodatku A.
 2.Ceuta a Melilla se považují za jediné území.
 3.Vývozce nebo jeho zplnomocněný zástupce uvede v kolonce 2 průvodního osvědčení EUR.1 nebo v prohlášení o původu smluvní stranu vývozu a „Ceuta a Melilla“. Kromě toho se v případě produktů pocházejících z Ceuty a Melilly uvádí tento údaj i v kolonce 4 průvodního osvědčení EUR.1 nebo v prohlášení o původu.
 4.Za uplatňování těchto pravidel v Ceutě a Melille nesou odpovědnost španělské celní orgány.
 PŘÍLOHA VI
 PROHLÁŠENÍ DODAVATELE
 Prohlášení dodavatele, jehož znění je uvedeno níže, musí být vyhotoveno v souladu s poznámkami pod čarou. Text poznámek po čarou však není třeba uvádět.
 PROHLÁŠENÍ DODAVATELE
 pro zboží, které bylo opracováno nebo zpracováno v uplatňujících smluvních stranách, aniž získalo status preferenčního původu
 Já, níže podepsaný dodavatel zboží uvedeného v přiloženém dokladu, prohlašuji, že:
 1.K výrobě tohoto zboží byly v [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran] použity tyto materiály, které nepocházejí z [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran]:
 Popis dodaného zboží(1)
 Popis použitých nepůvodních materiálů
 Číslo použitých nepůvodních materiálů(2)
 Hodnota použitých nepůvodních materiálů(2)(3)
 Celková hodnota
 2.Všechny ostatní materiály použité v [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran] k výrobě tohoto zboží pocházejí z [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran].
 3.Následující zboží bylo opracováno nebo zpracováno mimo [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran] v souladu s článkem 13 dodatku A a získalo tam tuto celkovou přidanou hodnotu:
 Popis dodaného zboží
 Celková přidaná hodnota získaná mimo [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran](4)
 (Místo a datum)
 (Adresa a podpis dodavatele;
 navíc musí být čitelně uvedeno jméno osoby podepisující prohlášení)
 ________________
 1)Týká-li se faktura, dodací list nebo jiný obchodní doklad, k němuž je prohlášení přiloženo, různého zboží nebo zboží, které obsahuje nepůvodní materiály v nestejném rozsahu, musí je dodavatel jednoznačně rozlišit.
 Příklad:
 Doklad se týká různých modelů elektromotorů čísla 8501 k použití při výrobě praček čísla 8450. Druh a hodnota nepůvodních materiálů použitých při výrobě těchto motorů se mezi jednotlivými modely liší. V prvním sloupci se tedy musí mezi modely rozlišovat a údaje v ostatních sloupcích se musí pro každý model uvádět odděleně, aby výrobce praček mohl podle použitého elektromotoru správně posoudit status původu svých výrobků.
 (2)Údaje v těchto sloupcích se uvádějí, pouze pokud jsou potřebné.
 Příklady:
 Pravidlo pro oděvy ex kapitoly 62 připouští, že lze použít tkaní spojené se zhotovováním


text:
(včetně stříhání textilií). Použije-li výrobce takových oděvů v uplatňující smluvní straně tkaninu dovezenou z Evropské unie, která tam byla vyrobena z nepůvodní příze, postačí, když dodavatel z Evropské unie popíše použitý nepůvodní materiál ve svém prohlášení jako přízi, aniž by bylo nezbytné uvést číslo HS a hodnotu této příze.
 Výrobce drátu ze železa čísla 7217, který ho vyrobil z nepůvodních železných prutů, by měl ve druhém sloupci uvést „železné pruty“. Má-li být tento drát použit k výrobě nějakého stroje, při níž pravidlo původu použití nepůvodních materiálů omezuje na určitou procentní sazbu hodnoty, musí být ve třetím sloupci udána hodnota nepůvodních prutů.
 (3)„Hodnotou materiálů“ se rozumí celní hodnota použitých nepůvodních materiálů v okamžiku dovozu, nebo není-li známa nebo nelze-li ji určit, první ověřitelná cena zaplacená za tyto materiály v [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran].
 Přesná hodnota každého použitého nepůvodního materiálu se musí uvést ke každé jednotce zboží uvedeného v prvním sloupci.
 (4)„Celkovou přidanou hodnotou“ se rozumí všechny náklady vynaložené mimo [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran], včetně hodnoty všech materiálů tam přidaných. Přesná výše celkové hodnoty přidané mimo [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran] se musí uvést ke každé jednotce zboží uvedeného v prvním sloupci.
 PŘÍLOHA VII
 DLOUHODOBÉ PROHLÁŠENÍ DODAVATELE
 Dlouhodobé prohlášení dodavatele, jehož znění je uvedeno níže, musí být vyhotoveno v souladu s poznámkami pod čarou. Text poznámek po čarou však není třeba uvádět.
 DLOUHODOBÉ PROHLÁŠENÍ DODAVATELE
 pro zboží, které bylo opracováno nebo zpracováno v uplatňující smluvní straně, aniž získalo status preferenčního původu
 Já, níže podepsaný dodavatel zboží uvedeného v přiloženém dokladu, které je pravidelně dodáváno (1) ................, prohlašuji, že:
 1.K výrobě tohoto zboží byly v [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran] použity tyto materiály, které nepocházejí z [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran]:
 Popis dodaného zboží(2)
 Popis použitých nepůvodních materiálů
 Číslo použitých nepůvodních materiálů(3)
 Hodnota použitých nepůvodních materiálů(3)(4)
 Celková hodnota
 2.Všechny ostatní materiály použité v [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran] k výrobě tohoto zboží pocházejí z [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran].
 3.Následující zboží bylo opracováno nebo zpracováno mimo [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran] v souladu s článkem 13 dodatku A a získalo tam tuto celkovou přidanou hodnotu:
 Popis dodaného zboží
 Celková přidaná hodnota získaná mimo [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran](5)
 Toto prohlášení platí pro všechny následující zásilky tohoto zboží odeslané z...................................................
 do......................................................(6)
 Zavazuji se neprodleně vyrozumět ................................... (1), přestane-li toto prohlášení platit.
 (Místo a datum)
 (Adresa a podpis dodavatele; navíc musí být čitelně uvedeno jméno osoby podepisující prohlášení)
 ________________
 (1)Jméno a adresa odběratele.
 (2)Týká-li se faktura, dodací list nebo jiný obchodní doklad, k němuž je prohlášení přiloženo, různého zboží nebo zboží, které obsahuje nepůvodní materiály v nestejném rozsahu, musí je dodavatel jednoznačně rozlišit.
 Příklad:
 Doklad se týká různých modelů elektromotorů čísla 8501 k použití při výrobě praček čísla 8450. Druh a hodnota nepůvodních materiálů použitých při výrobě těchto motorů se mezi jednotlivými modely liší. V prvním sloupci se tedy musí mezi modely rozlišovat a údaje v ostatních sloupcích se musí pro každý model uvádět odděleně, aby výrobce praček mohl podle použitého elektromotoru správně posoudit


text:
status původu svých výrobků.
 (3)Údaje v těchto sloupcích se uvádějí, pouze pokud jsou potřebné.
 Příklady:
 Pravidlo pro oděvy ex kapitoly 62 připouští, že lze použít tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií). Použije-li výrobce takových oděvů v uplatňující smluvní straně tkaninu dovezenou z Evropské unie, která tam byla vyrobena z nepůvodní příze, postačí, když dodavatel z Evropské unie popíše použitý nepůvodní materiál ve svém prohlášení jako přízi, aniž by bylo nezbytné uvést číslo HS a hodnotu této příze.
 Výrobce drátu ze železa čísla 7217, který ho vyrobil z nepůvodních železných prutů, by měl ve druhém sloupci uvést „železné pruty“. Má-li být tento drát použit k výrobě nějakého stroje, při níž pravidlo původu použití nepůvodních materiálů omezuje na určitou procentní sazbu hodnoty, musí být ve třetím sloupci udána hodnota nepůvodních prutů.
 (4)„Hodnotou materiálů“ se rozumí celní hodnota použitých nepůvodních materiálů v okamžiku dovozu, nebo není-li známa nebo nelze-li ji určit, první ověřitelná cena zaplacená za tyto materiály v [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran].
 Přesná hodnota každého použitého nepůvodního materiálu se musí uvést ke každé jednotce zboží uvedeného v prvním sloupci.
 (5)„Celkovou přidanou hodnotou“ se rozumí všechny náklady vynaložené mimo [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran], včetně hodnoty všech materiálů tam přidaných. Přesná výše celkové hodnoty přidané mimo [uveďte název příslušných uplatňujících smluvních stran] se musí uvést ke každé jednotce zboží uvedeného v prvním sloupci.
 (6)Vložte data. Doba platnosti dlouhodobého prohlášení dodavatele by zpravidla neměla překročit dvanáct měsíců, s výhradou podmínek stanovených celními orgány uplatňující smluvní strany, v níž je dlouhodobé prohlášení dodavatele vyhotoveno.
 (1)
 Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.
 (2)
 Úř. věst. L 54, 26.2.2013, s. 4.
 (3)
 Strany souhlasí s tím, že upustí od povinnosti uvést v dokladu o původu prohlášení uvedené v čl. 8 odst. 3.
 (4)
 Například: dovozní doklady, průvodní osvědčení, faktury, prohlášení výrobce atd., které se vztahují k produktům používaným při výrobě nebo ke zboží, které bylo zpětně vyvezeno v nezměněném stavu.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52005PC0496
 Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 3068/92, kterým se uvaluje konečné antidumpingové clo na dovozy chloridu draselného pocházejícího z Běloruska nebo z Ruské federace /* KOM/2005/0496 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 17.10.2005KOM(2005)496 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 3068/92, kterým se uvaluje konečné antidumpingové clo na dovozy chloridu draselného pocházejícího z Běloruska nebo z Ruské federace(předložená Komisí)ODŮVODNĔNĺSOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká uplatňování nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004, (dále jen „základní nařízení“) v řízení ohledně dovozů chloridu draselného pocházejícího mimo jiné z Ruska. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízením (ES) č. 3068/92 uložila Rada konečná antidumpingová opatření na chlorid draselný pocházející mimo jiné z Ruska. Nařízením (ES) č. 858/2005 přijala Komise cenové závazky mimo jiné od společností v Rusku. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Dotčené zúčastněné strany již měly možnost hájit své zájmy v souladu s ustanoveními základního nařízení. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů okolností spojených s tímto návrhem. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Nařízením (EHS) č. 3068/92 uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu chloridu draselného pocházejícího mimo jiné z Ruska (dále jen „stávající opatření“). V lednu 2004 byly doručeny jednotlivé žádosti od společností JSC Silvinit a JSC Uralkali (dále jen „žadatelé“) o individuální částečný prozatímní přezkum stávajících opatření podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení. Komise po konzultaci s poradním výborem uznala, že pro zahájení částečných prozatímních přezkumů existují postačující důkazy, a zveřejnila proto oznámení o zahájení a zahájila šetření. Přiložená předloha nařízení mění nařízení č. 3068/92 a obsahuje výsledky částečných prozatímních přezkumů. Hlavní zjištění se týkají sníženého dumpingového rozpětí pro dotčené společnosti. Zároveň se nyní za určitých podmínek uděluje osvobození od antidumpingového cla, jelikož Komise přijala závazky dotčených ruských společností. Tento postup byl konzultován s členskými státy. 23 členských států návrh podpořilo. 2 členské státy se zdržely hlasování. Proto se navrhuje, aby Rada přiložený návrh nařízení přijala. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality |Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na


text: vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1. NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 3068/92, kterým se uvaluje konečné antidumpingové clo na dovozy chloridu draselného pocházejícího z Běloruska nebo z Ruské federaceRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP1. Předchozí šetření a stávající opatření(1) V návaznosti na šetření (dále jen „předchozí šetření“) změnila Rada nařízením (ES) č. 969/2000[2] opatření, která byla nařízením (EHS) č. 3068/92[3] původně uložena na dovozy chloridu draselného pocházejícího mimo jiné z Ruska (dále jen „stávající opatření“).(2) Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie [4] zahájila Komise z vlastního podnětu v březnu 2004 částečný prozatímní přezkum stávajících opatření za účelem přezkoumání, zda je nutné je s ohledem na rozšíření Evropské unie na 25 členských států ze dne 1. května (dále jen „rozšíření“) pozměnit.(3) Z výsledků částečného prozatímního přezkumu vyplynulo, že v zájmu Společenství je zajistit přechodné úpravy stávajících opatření, aby se ihned po rozšíření předešlo náhlému a výrazně negativnímu dopadu na dovozce a uživatele v deseti nových členských státech.(4) V květnu 2004 přijala Komise za tímto účelem nařízením (ES) č. 1002/2004[5] závazky od dvou vyvážejících výrobců z Ruska, jmenovitě od společností JSC Silvinit a JSC Uralkali, na dobu jednoho roku. V červnu 2005 byly nařízením (ES) č. 858/2005[6] přijaty od těchto dvou vyvážejících výrobců z Ruska nové závazky, jejichž platnost zanikne dne 13. dubna 2006. Kromě toho, aby mohlo být poskytnuto osvobození od antidumpingového cla, které ukládá nařízení (EHS) č. 3068/92 o dovozech uskutečněných na základě podmínek stanovených závazky, bylo nařízení (EHS) č. 3068/92 změněno nařízením (ES) č. 992/2004[7].(5) Je třeba upozornit na to, že veškeré odkazy na „Společenství“ nebo „Společenství 15 členských států” v tomto nařízení se vztahují, není-li určeno jinak, na Společenství těsně před rozšířením.2. Odůvodnění současných přezkumů(6) V lednu 2004 byly doručeny jednotlivé žádosti od společností JSC Silvinit a JSC Uralkali (dále jen „žadatelé“) o individuální částečný prozatímní přezkum stávajících opatření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.(7) Žadatelé uvedli a předložili dostatečný přímý důkaz, že srovnání běžné hodnoty založené na jejich vlastních nákladech/domácích cenách a jejich vývozních cenách do Společenství povede k odstranění dumpingu. Proto pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, založené na dříve stanovené úrovni dumpingu, již není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.(8) Komise po konzultaci s poradním výborem uznala, že pro zahájení částečných prozatímních přezkumů existují postačující důkazy, a zveřejnila proto oznámení o zahájení


text: a zahájila šetření[8].3. Období šetření(9) Šetření s omezením na dumping se týkalo období od 1. dubna 2003 do 30. března 2004 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“).4. Strany dotčené šetřením(10) Komise oficiálně informovala zástupce vyvážející země, žadatele a výrobní odvětví Společenství o zahájení prozatímních přezkumů a dala všem přímo dotčeným stranám příležitost písemně předložit své připomínky a požádat o slyšení. Komise rovněž zaslala žadatelům dotazníky. Odpovědi na dotazníky přišly od žadatelů a od jednoho vyvážejícího hospodářského subjektu z Ruska v souvislosti s jednou ze žádajících společností.(11) Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k určení dumpingu, a přešetřila odpovědi na dotazník v prostorách těchto společností:a) vyvážející výrobci z Ruska:JSC Silvinit, Solikamsk, oblast Perm, Rusko,JSC Uralkali, Berezniki, oblast Perm, Rusko,b) vývozce ve spojení s JSC Silvinit:International Potash Company, Moskva, RuskoB. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK1. Dotčený výrobek(12) Jedná se o stejný výrobek jako v předchozím šetření, tj. chlorid draselný (dále jen „potaš“ nebo KCI) a obecně se používá jako zemědělské hnojivo, přímo, ve směsi s jinými hnojivy nebo po zpracování v komplexním hnojivu nazývaném hnojivo NPK (dusík, fosfor, draslík). Obsah draslíku je proměnlivý a vyjadřuje se jako procento hmotnosti oxidu draselného (K2O) v sušině. Rovněž se používá jako surovina pro výrobu některých průmyslových a farmaceutických výrobků.(13) Potaš se obecně uvádí na trh ve standardní formě/prášku („standardní potaš“) nebo v jiné než standardní formě, která obsahuje též granulovanou formu („granulovaná potaš“). Výrobek je obecně řazen do tří základních kategorií podle obsahu K2O, konkrétně:-obsah draslíku nejvýše 40 % K2O – kód kombinované nomenklatury (dále jen „KN“) 3104 20 10,- obsah draslíku více než 40 % K2O, avšak nejvýše 62 % – kód KN 3104 20 50,- obsah draslíku více než 62 % K2O – kód KN 3104 20 90.(14) Je třeba připomenout, že při předcházejícím šetření bylo zjištěno, že dovozy některých speciálních směsí s neobvykle vysokým obsahem potaše, které nepatří do výše uvedených kódů KN pro potaš, by se též měly považovat za dotyčný výrobek. Dospělo se totiž k závěru, že tyto směsi vykazují stejné fyzikální i chemické vlastnosti a mají stejné využití jako základní kategorie uvedené výše. Proto byly takové směsi kódů KN ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 a ex 3105 90 99 rovněž zahrnuty do současného šetření a tvoří součást dotyčného výrobku.2. Obdobný výrobek(15) Bylo stanoveno, že protože mezi výrobkem vyváženým z Ruska do Společenství a výrobkem vyráběným v Rusku a prodávaným na ruském domácím trhu neexistují rozdíly ve fyzikálních a chemických vlastnostech, považují se pro účely tohoto šetření za obdobné výrobky.C. DUMPING S OHLEDEM NA ŽADATELE1. Běžná hodnota(16) Pokud jde o určení běžné hodnoty, bylo nejprve zjišťováno, zda je celkový objem celkového domácího prodeje obdobného výrobku každého z žadatelů reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu považoval za reprezentativní, pokud objem prodeje obdobného výrobku každého z žadatelů na domácím trhu představoval 5 % a více z jeho celkového


text: objemu vývozu do Společenství během období šetření. Na základě toho bylo zjištěno, že se celkové prodeje dotčeného výrobku na domácím trhu u obou žadatelů uskutečnily během OŠ v reprezentativních množstvích.(17) Následně byla prostřednictvím definice typů výrobku v souladu s kódy TARIC, podle kterých je výrobek klasifikován (tj. jako standardní kvalita nebo jiná než standardní kvalita, včetně granulované), a prostřednictvím balení nebo formy, ve které je přepravován (tj. jako volně ložený, v pytlích nebo v kontejnerech), provedena analýza s cílem určit, zda je domácí prodej jednotlivých typů výrobku reprezentativní. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu u daného typu výrobku v průběhu OŠ představoval 5 % a více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství.(18) Výsledkem této analýzy bylo zjištění, že jeden vyvážející výrobce, společnost JSC Silvinit, prodala na domácím trhu v reprezentativním množství pouze jeden typ vyváženého výrobku. O druhém vyvážejícím vývozci, společnosti JSC Uralkali, se zjistilo, že na domácím trhu prodal všechny typy vyvážených výrobků v reprezentativní množství.(19) Rovněž proběhlo posouzení, zda prodej jednotlivých typů výrobku na domácím trhu lze považovat za prodej v běžném obchodním styku, a to tak, že se určil podíl ziskových prodejů daného typu nezávislým odběratelům.(20) V tomto směru bylo zjištěno, že domácí prodejní ceny nejlépe prodávaného typu výrobku vyváženého do Společenství (dále jen „nejlépe prodávaný vyvážený typ“) společností JSC Uralkali, který tvoří více než 99 % tohoto vývozu, vykazovaly během období šetření neobvyklé trendy. Bylo zjištěno, že během období šetření bylo 77 % domácího prodeje nejlépe prodávaného vyváženého typu uskutečněno jednomu odběrateli v Rusku a že se prodejní cena pro tohoto konkrétního odběratele v průběhu jednoho měsíce uprostřed období šetření více než zdvojnásobila. Cena za stejný typ výrobku rostla zároveň i pro ostatní domácí odběratele, ale pouze o rozpětí okolo 40 %. Přezkoumání růstu cen dalších typů potaše prodávaných na domácím trhu prokázalo podobné zvýšení cen o přibližně 40 % během období šetření.(21) S ohledem na tuto zvláštní situaci na trhu, pokud jde o tvorbu cen pro klíčový typ výrobku s cílem vypočítat dumpingové rozpětí, se má za to, že takový prodej podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení neumožňuje přiměřené srovnání. Vzhledem k významu takového prodeje v rámci objemu domácího prodeje daného typu a významu tohoto typu pro celkový objem vývozu potaše, kterou dotčená společnost vyváží do Společenství, se považuje na přiměřené tento určitý prodej danému odběrateli nezohledňovat. Zbývající domácí prodej tohoto typu výrobku jiným odběratelům nedosáhl 5 % hranice, která je považována za nezbytnou, aby mohl být označen za reprezentativní. Z tohoto důvodu byla běžná hodnota pro tento typ výrobku vypočtena na základě výrobních nákladů dotčeného vyvážejícího výrobce, ke kterým byla připočtena přiměřená částka na prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku byla v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení založena na aktuálních údajích týkajících se výroby a prodeje obdobného výrobku vyvážejícího výrobce, kterého se šetření týká, v běžném obchodním styku.(22) Společnost Uralkali vyjádřila názor,


text: že zmíněná „zvláštní situace na trhu“ podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se nevztahuje na prodej dotčeného výrobku danému odběrateli, a proto měla být pro určení běžné hodnoty použita cena dotčeného typu výrobku na domácím trhu. V tomto směru byl vznesen argument i), že ustanovení čl. 2 odst. 3 základního nařízení by se nepoužila v případě „uměle vysokých cen“ a ii) že zvláštní podmínky, které platily pouze pro jednoho určitého zákazníka, nemohou vytvořit „zvláštní situaci na trhu” pro ruský domácí trh jako celek. Kromě toho bylo uvedeno, že dané ceny byly výsledkem „tržních sil“ a odrážely „aktuální situaci na trhu“.(23) S ohledem na výše uvedené je třeba zmínit, že zvláštní situace na trhu, na které se odkazuje v čl. 2 odst. 3 základního nařízení, netvoří vyčerpávající výčet a že zvláštnost trhu je třeba posuzovat, mimo jiné, ve světle cenových změn a trendů a nejen na základě absolutní úrovně cen. V tomto případě nebyl jak prodej za nízké ceny, tak ani prodej za ceny vysoké při výpočtu zohledňován, jelikož neodrážel trvalou úroveň cen a zároveň se nezdálo, že by tyto ceny odrážely působení tržních sil, neboť u žádných dalších typů výrobku nebo jiných zákazníků společnosti Uralkali nebyly podobné trendy zjištěny. Čl. 2 odst. 3 základního nařízení rovněž stanoví, že běžná hodnota může být početně zjištěna v situacích kdy „ ... tyto prodeje nepřipouštějí z důvodu zvláštní situace na trhu přiměřené srovnání... “. To jasně povoluje, aby ve stávající situaci nebyl jako základ pro určení běžné hodnoty zohledněn takový prodej odběrateli, o němž se má za to, že nepřipouští přiměřené srovnání. Tento závěr se nevztahuje na ruský trh jako celek, ale především na zmíněný prodej uskutečněný společností Uralkali.(24) Pokud jde o společnost JSC Silvinit, jejíž objem prodeje jednoho typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou nebo přesahující jednotkové náklady představuje více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu a zároveň vážený průměr cen daného typu je roven nebo přesahuje upravené jednotkové náklady, je běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen všech prodejů daného typu výrobku na domácím trhu uskutečněných v průběhu OŠ, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či nikoli.(25) Druhý typ výrobku společnosti JSC Silvinit se prodával za domácí cenu v množství nepostačujícím pro to, aby bylo možno stanovit odpovídající základ pro určení běžné hodnoty, a musela být tedy použita jiná metoda. V tomto případě byla použita početně zjištěná běžná hodnota podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet upravených jednotkových nákladů vyváženého typu, upravený o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku šetřeným vyvážejícím výrobcem podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení.(26) Společnost Uralkali tvrdila, že ziskové rozpětí použité pro stanovení běžné hodnoty řádně nezohlednilo úpravy cen plynu, jelikož zisky použité pro početně zjištěné běžné hodnoty byly odvozeny z účetnictví společnosti před úpravami. Toto zdůvodnění však nemohlo být přijato,


text: protože v souladu s čl. 2 odst. 6 by se početně zjištěná běžná hodnota měla stanovit na základě skutečných částek zisku, které společnost zaznamenala na domácím trhu.(27) Pokud jde o náklady na energie, jako jsou elektřina a plyn, které se používají při těžbě a výrobních procesech dotčeného výrobku, šetření dospělo k závěru, že zmíněné náklady tvoří významnou část celkových nákladů na výrobu potaše nejen v Rusku, ale i v ostatních výrobních zemích. V tomto ohledu se vyjádřilo výrobní odvětví Společenství ve smyslu, že náklady na energie na jednotku elektřiny a plynu, které ruské společnosti platí dodavatelům služeb, neodráží přiměřeně skutečné výrobní náklady na zakoupenou elektřinu a plyn.(28) S přihlédnutím k těmto tvrzením bylo v tomto případě rovněž považováno za vhodné porovnat jednotkové náklady žadatelů na nákup energií s náklady jiných předních výrobců potaše, kteří využívají srovnatelné výrobní metody, mají podobnou úroveň výstupu a srovnatelné přírodní výhody. Jelikož v Rusku nejsou žádní další výrobci potaše, byly tyto informace vyžádány a získány od předního výrobce potaše v Kanadě.(29) Poskytnuté údaje ukázaly, že energetické požadavky kanadského výrobce byly podobné požadavkům žádajících ruských výrobců a že elektřina a plyn zakoupené touto společností pochází z domácích hydroelektrických zdrojů a hlavních plynových nalezišť stejně jako elektřina a plyn používané ruskými společnostmi. Ze srovnání vyplynulo, že jednotkové náklady na elektřinu, které vydává kanadský výrobce, nejsou příliš odlišné od nákladů ruských výrobců.(30) Pokud jde o dodávky plynu, bylo na základě údajů ze zveřejněné výroční zprávy za rok 2003 společnosti OAO Gazprom, ruského dodavatele plynu (jehož regionální distributor byl rovněž dodavatelem pro dané vyvážející výrobce), zjištěno, že domácí cena plynu účtovaná těmto dvěma ruským výrobcům byla ve srovnání s vývozní cenou z Ruska přibližně pětinová. Stejná zpráva jasně uvádí, že „společnost OAO Gazprom nevykázala na domácím trhu žádný zisk“. Přestože nejsou oficiálně k dispozici informace o ziskovosti ruských cen plynu na domácím trhu, poukazují tisková vyjádření zdrojů blízkých ruské vládě, jakož i údaje získané ze zdrojů specializovaných na informace o trhu a z vládních internetových stránek jasně na to, že ceny plynu účtované domácím odběratelům byly hluboko pod úrovní úhrady nákladů. Mimo to platili ruští výrobci za plyn cenu značně nižší než výrobci kanadští.(31) S ohledem na výše uvedené bylo poukázáno na to, že ceny účtované ruským dodavatelem plynu ruským výrobcům potaše během období šetření nemohly odpovídajícím způsobem odrážet náklady spojené s výrobou plynu, pokud se porovnají s vývozní cenou plynu z Ruska a s cenou, kterou účtuje kanadský dodavatel plynu přednímu průmyslovému uživateli v Kanadě. Z tohoto důvodu byla v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení provedena úprava výrobních nákladů obou žadatelů. S ohledem na neexistenci jiného přiměřeného základu byla úprava provedena za pomoci informací o vývozní ceně plynu, čistých nákladech na dopravu, vývozním clu, dani z přidané hodnoty a spotřební dani.(32) V této souvislosti se jeden z žadatelů vyjádřil ve smyslu, že poplatky za plyn byly v jeho účetních záznamech řádně uvedeny, a podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení tedy není důvod k úpravě. V reakci na tento argument je třeba poznamenat, že není


text: sporu o tom, že by společnost nesprávně účtovala uhrazené fakturované ceny, ale úprava je odůvodněná tím, že cena zakoupeného plynu neodráží odpovídajícím způsobem náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.(33) Pokud jde o úpravu nákladů na plyn, vyjádřily se ruské úřady v tom smyslu, že Komise nevzala v potaz rozdílné náklady na dopravu plynu, který se prodává na domácím trhu pro průmyslové užití, a plynu prodávaného na vývoz. Je třeba připomenout (viz 31. bod odůvodnění), že srovnání, které vedlo k úpravě, bylo provedeno mezi cenami plynu, jež byly skutečně hrazeny společnostmi, a vývozními cenami, které ruský dodavatel plynu OAO Gazprom účtuje při vývozu z Ruska, čistými náklady na dopravu, vývozním clem, daní z přidané hodnoty a spotřební daní. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.(34) Jeden z žadatelů tvrdil, že měl značně nižší jednotkové výrobní náklady během prvního čtvrtletí 2004 (tj. v posledním čtvrtletí období šetření) v důsledku vyšší efektivity a nižších nákladů na údržbu a že by tyto nižší jednotkové náklady měly tvořit základ výrobních nákladů pro celé období šetření. Tato žádost nebyla vyslyšena, jelikož odpovídajícím základem pro určení zmíněných nákladů je celé období šetření a nikoliv jen náklady zaznamenané ve výjimečném, kratším období.(35) S ohledem na výrobní náklady vyjádřilo výrobní odvětví Společenství stanovisko, že by odpisy dlouhodobých aktiv měly být pro účely stanovení výrobních nákladů žadatelů založeny na reprodukčních nákladech takových aktiv (např. na nové důlní šachty a strojní zařízení apod.). V tomto ohledu se hovořilo o tom, že odpisy, za jejichž základ se běžně pokládá původní nabývací hodnota dlouhodobých aktiv, by podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení neodrážely odpovídajícím způsobem náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku. Z uvedených důvodů se objevil požadavek, aby byla provedena úprava nákladů ruských výrobců směrem vzhůru.(36) Pokud jde o tento požadavek, bylo uvedeno, že odpisy založené na nabývací hodnotě a zbytkové životnosti dlouhodobých aktiv se zdají být v souladu a účetními postupy těžebního průmyslu. Aby se tedy dalo určit, zda odpisy zahrnuté v údajích o výrobních nákladech odrážejí odpovídajícím způsobem náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, zaměřilo se šetření na způsob, jakým byly původní hodnoty aktiv stanoveny.(37) Inspekce na místě v prostorách ruských výrobců prokázala, že původní hodnota jejich aktiv byla stanovena na základě ocenění provedených během privatizačního procesu, který proběhl v roce 1993. Následně byly tyto hodnoty aktiv v letech 1993 až 1997 zrevidovány v rámci uplatňování „koeficientů pro přecenění“ vydaných ruskou vládou za účelem boje s hyperinflací. Na konci roku 1997 v návaznosti na dekret ruské vlády provedli nezávislí hodnotitelé nezávislá ocenění. Byla přijata tři základní kritéria pro určení hodnot aktiv, jedním z nichž byla reprodukční hodnota aktiv. Výsledek těchto nezávislých hodnocení je uveden v počáteční rozvaze žadatelů z roku 1998.(38) Nicméně i přes ocenění původních hodnot směrem vzhůru bylo zjištěno, že se hodnoty aktiv žadatelů vyjádřené jako míra výroby k hodnotě aktiv zdají být stále o mnoho nižší než hodnoty aktiv společností, které jsou součástí výrobního odvětví Společenství, a předního kanadského výrobce s obdobným způsobem těžby a s obdobnou výrobní kapacitou. Takové hodnocení ale nebere v úvahu zastaralost a nižší


text: technologickou úroveň aktiv ruských výrobců, která získali ještě předtím, než v roce 1993 proběhla privatizace.(39) Jelikož neexistují žádné hmotněprávní důkazy o tom, že by v účetnictví vyvážejících výrobců nebyly odpisy správně zaznamenány, není v současnosti možné upravit odpisové náklady v údajích o výrobních nákladech, které se používají pro stanovení běžné hodnoty žadatelů.(40) Výrobní odvětví Společenství rovněž uvedlo, že by se ve výpočtu výrobních nákladů měly objevit i prostředky spojené s náklady na ochranu životního prostředí srovnatelné s těmi, které vynakládají výrobci ve Společenství. Zjistilo se však, že žadatelé zmíněné náklady vynaložily a zahrnuly je do výpočtu výrobních nákladů. Co se týče otázky, zda by takové náklady měly tvořit srovnatelný podíl a mít podobný rozsah jako náklady výrobců ve Společenství, se dospělo k závěru, že pokud žadatelé plní požadavky ruských úřadů na ochranu životního prostředí a náklady s tím spojené jsou řádně uvedeny v jejich záznamech, není žádné úpravy třeba. A jelikož to platí pro oba žadatele, nebyl důvod provést úpravu za náklady na ochranu životního prostředí.2. Vývozní cenaSpolečnost JSC Silvinit (dále jen „Silvinit“)(41) Pokud jde o Silvinit, bylo zjištěno, že většina prodeje potaše této společnosti do Společenství během období šetření byla provedena švýcarské obchodní společnosti, která není ve spojení. Pro účely tohoto šetření a podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly pro výpočet vývozní ceny použity skutečně zaplacené ceny nebo ceny, které tato obchodní společnost zaplatí společnosti Silvinit.(42) Bylo však zjištěno, že byly prostřednictvím ruské obchodní společnosti International Potash Company (dále jen „IPC“), která je se společností Silvinit ve spojení, provedeny dvě transakce směřující ke společnosti ve spojení z Belgie, jejíž jméno je Ferchimex AS (dále jen „Ferchimex“), která dovezenou potaš zpracovala na výrobek, jenž není předmětem šetření. Podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení nemusí být ceny, které IPC účtuje společnosti Ferchimex, zohledněny, pokud nejsou považovány za spolehlivé. V rámci obou transakcí byly ceny účtované společnosti Ferchimex velmi podobné cenám za stejné typy prodávané nezávislým odběratelům ve Společenství. Navíc se obě transakce týkaly pouze malých množství. Obě byly proto zahrnuty do celkového určení vývozní ceny.Společnost JSC Uralkali (dále jen „Uralkali“)(43) Pokud jde o Uralkali, bylo zjištěno, že během období šetření byl veškerý prodej potaše této společnosti do Společenství uskutečněn přímo hospodářskému subjektu se sídlem na Kypru, společnosti Fertexim Ltd, který je výhradním distributorem společnosti Uralkali. Proto byla vývozní cena pro tento prodej stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které by měla společnost Fertexim zaplatit.3. Srovnání(44) Běžná hodnota a vývozní ceny obou žadatelů byly srovnány na základě ceny ze závodu (ex-works). Pro zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen.(45) Proto tam, kde to přicházelo v úvahu a kde byly poskytnuty ověřené důkazy, byly přiznány příplatky za rozdíly v nákladech na poskytnutí slev, v nákladech na dopravu a pojištění, manipulaci a nakládku a ve vedlejších nákladech, v nákladech na balení a nákladech na poskytnutí úvěru.4. Dumpingové rozpětí(46) V souladu s čl. 2 odst. 11


text: základního nařízení byl pro každého vyvážejícího výrobce srovnán vážený průměr běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozních cen všech srovnatelných typů dotčeného výrobku, které se prodávají do Společenství.(47) Toto srovnání sice ukázalo existenci dumpingu u obou dotčených společností, avšak na mnohem nižších úrovních, než jaké byly stanoveny dříve. Dumpingová rozpětí, vypočtena jako vážený průměr všech typů vyvážených do Společenství, vyjádřena v procentech z celkové ceny CIF na hranice Společenství před proclením, jsou následující:Vyvážející výrobce % dumpingového rozpětíJSC Silvinit 23,0%JSC Uralkali 12,3%D. TRVALÁ POVAHA ZMěNěNÝCH OKOLNOSTÍ(48) V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení byla provedena analýza s cílem určit, zda se okolnosti s ohledem na dumping významným způsobem změnily a zda lze některé změny považovat za trvalé. V této souvislosti bylo zjištěno, že změna dumpingových rozpětí vznikla snížením běžných hodnot žadatelů.(49) Je třeba poznamenat, že v tomto šetření byla běžná hodnota stanovena na základě nákladů a cen žadatelů. Kromě toho, v rozporu s předchozím šetřením, se v posledních několika letech domácí spotřeba potaše postupně zvyšovala a celkově byly prodejní ceny na domácím trhu pro oba ruské výrobce ziskové.(50) Pokud jde o trvalou povahu vývozních cen na trzích jiných než Společenství, ani jeden z žadatelů nebyl schopen dodat podrobné údaje o jednotlivých transakcích na výrobní úrovni. Souhrnné údaje byly nicméně získány od země určení a podle typu výrobku. To bylo uznáno za dostačující pro účely tohoto částečného prozatímního přezkumu, jelikož přesné určení prodejní ceny na takových trzích není povinné. Při nedostatku podrobných informací a s ohledem na i) nejrůznější dodací podmínky v rámci takového prodeje (např. CIF, FOB, FCA apod.) ii) rozdílné logistické režimy a kombinace (např. železniční + námořní, pouze železniční apod.) iii) rozdíly ve vzdálenostech a nákladech na dopravu a manipulaci do různých míst určení v Asii a Jižní Americe, nebyla Komise schopna přesně určit prodejní ceny do každé země. I přesto se objevily náznaky, že úroveň prodejních cen na trzích mimo Společenství je s přihlédnutím k nákladům na dopravu srovnatelná s úrovní ve Společenství.(51) Při zohlednění všech zmíněných faktorů se považuje za vhodné změnit stávající opatření, která se týkají žadatelů, prostřednictvím snížení dumpingových rozpětí na hodnoty stanovené tímto šetřením.(52) Podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení nesmí být antidumpingové clo vyšší než dumpingové rozpětí, které bylo zjištěno, a musí být nižší než toto rozpětí, pokud takové menší clo postačuje k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. Vzhledem k tomu, že stávající clo pro žadatele bylo stanoveno na základě dumpingového rozpětí a že nová dumpingová rozpětí jsou nižší než dříve stanovená dumpingová rozpětí, je třeba toto clo upravit vzhledem k novému nižšímu dumpingovému rozpětí, které bylo zjištěno v tomto šetření, konkrétně na 23,0 % pro společnost JSC Silvinit a 12,3 % pro společnost JSC Uralkali.(53) Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se dospělo k záměru doporučit, aby antidumpingové clo původně uložené nařízením Rady (EHS) č. 3068/92 bylo změněno. Dostaly rovněž příležitost předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Všechna stanoviska byla v případě potřeby zohledněna.E. ZÁVAZKY(54) V návaznosti na zveřejnění


text: závažných skutečností a úvah, na jejichž základě se dospělo k záměru doporučit, aby bylo antidumpingové clo původně uložené nařízením Rady (EHS) č. 3068/92 změněno, nabídli oba žadatelé cenové závazky v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.(55) Rozhodnutím 2005/.../ES[9] přijala Komise cenové závazky, které jí žadatelé nabídli. Důvody k přijetí tohoto závazku uvádí toto rozhodnutí.F. PODOBA OPATŘENÍ S OHLEDEM NA ŽADATELE(56) Stávající opatření jsou použitelná pro osm kódů KN a zahrnují pevné částky v rozmezí od 19,61 €/t do 40,63 €/t v závislosti na typu výrobku. Během současného období šetření bylo však zjištěno, že se téměř veškerý vývoz ze strany žadatelů do Společenství omezil na typ výrobku podle jednoho kódu KN.(57) Proto s ohledem na nedostatek informací o jiných typech výrobku a s ohledem na to, že se tento určitý typ potaše zdá být nejčastěji prodáván, se za nejpřiměřenější způsob pro zavedení pozměněných cel pokládá nahrazení všech pevných částek jediným valorickým clem pro všechny typy potaše, které žadatelé vyrábějí,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. V nařízení (EHS) č. 3068/92 se první odstavec článku 1 nahrazuje tímto:„Ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu chloridu draselného kódů KN 3104 20 10, 3104 20 50, 3104 20 90, a speciálních směsí kódů KN ex 3105 20 10 (kód TARIC 3105 20 10 10 a 3105 20 10 20), ex 3105 20 90 (kód TARIC 3105 20 90 10 a 3105 20 90 20), ex 3105 60 90 (kód TARIC 3105 60 90 10 a 3105 60 90 20), ex 3105 90 91 (kód TARIC 3105 90 91 10 a 3105 90 91 20), ex 3105 90 99 (kód TARIC 3105 90 99 10 a 3105 90 99 20), pocházejících z Běloruska nebo Ruska.“2. V nařízení (EHS) č. 3068/92 se položka v tabulce, která se vztahuje k „Rusku“, ve třetím odstavci článku 1 mění takto:„Rusko (všechny společnosti s výjimkou JSC Silvinit a JSC Uralkali - Doplňkový kód TARIC A999)“3. V nařízení (EHS) č. 3068/92 se jako čtvrtý odstavec článku 1 vkládá následující:„Pro dovozy níže uvedených vyvážejících výrobců je sazba antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu franco hranice Společenství před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1, následující:Celní sazba | Doplňkový kód TARIC |Společnost |- JSC Silvinit, Solikamsk, Rusko | 23,0% | A665 |- JSC Uralkali, Berezniki, Rusko | 12,3% | A666 |„4. V nařízení (EHS) č. 3068/92 článku 1 se dosavadní odstavce 4 a 5 označují nově jako odstavce 5 a 6.5. V nařízení (EHS) č. 3068/92 se čl. 1a odst. 1 mění takto:„Dovozy výrobků deklarované k propuštění do volného oběhu jsou osvobozeny od antidumpingového cla uloženého článkem 1 pod podmínkou, že tyto výrobky vyrábějí společnosti, jejichž závazek byl Komisí přijat a jejichž názvy jsou uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 858/2005 a v rozhodnutí Komise č. 2005/[VLOŽIT]/ES ve znění pozdějších předpisů, a že tyto výrobky byly dovezeny v souladu s ustanoveními týž právních aktů Komise.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V


text: Bruselu dneZa Radupředseda [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).[2] Úř. věst. L 112, 11.5.2000, s. 4.[3] Úř. věst. L 308, 24.10.1992, s. 41.[4] Úř. věst. C 70, 20.3.2004, s. 15.[5] Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 16. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 588/2005 (Úř. věst. L 98, 16.04.2005, s. 11).[6] Úř. věst. L 143, 7.6.2005, s. 11.[7] Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 23.[8] Úř. věst. C 93, 17.4.2004, s. 2 a 3.[9] Úř. věst.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 30.4.2020
 COM(2020) 200 final
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Portugalsku, Španělsku, Itálii a Rakousku
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Toto rozhodnutí se týká uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie (EUSF) v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 (dále jen „nařízení“) ve výši 278 993 814 EUR na poskytnutí pomoci Portugalsku, Španělsku, Itálii a Rakousku v návaznosti na katastrofy, k nimž v těchto zemích došlo v průběhu roku 2019. Doprovodným dokumentem k tomuto rozhodnutí je návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 4/2020
 1
 , v němž se navrhuje zapsat potřebné prostředky do souhrnného rozpočtu na rok 2020, a to jak v prostředcích na závazky, tak i v prostředcích na platby.
 2.1Portugalsko – hurikán Lorenzo na Azorách v říjnu 2019
 Hurikán Lorenzo byla nejvýchodnější a Evropě nejbližší tropická cyklona v Atlantiku, která byla kdy zaznamenána. Během konce září se Lorenzo proměnil z tropické vlny v hurikán pátého stupně. Během přesunu na severovýchod hurikán Lorenzo dne 2. října 2019 zasáhl Azory, kde vážně poškodil veřejnou i soukromou infrastrukturu a těžce dopadl na každodenní život lidí a fungování podniků a institucí.
 1)Portugalsko požádalo o příspěvek z fondu EUSF dne 8. listopadu 2019, tedy ve lhůtě 12 týdnů od zaznamenání prvních škod dne 2. října 2019. Žádost se týká jednoho regionu úrovně NUTS 2 (Região Autónoma dos Açores) a byla předložena s odvoláním na „regionální přírodní katastrofu“ podle čl. 2 odst. 3 nařízení.
 2)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít EUSF.
 3)Portugalské orgány odhadují celkové přímé škody způsobené touto katastrofou na 328,5 milionu EUR. Žádost byla předložena na základě kritérií pro „regionální přírodní katastrofy“ uvedených v čl. 2 odst. 3 nařízení, která „regionální přírodní katastrofu“ definují jako jakoukoli přírodní katastrofu, jež má v regionu na úrovni NUTS 2 některého způsobilého státu za následek přímé škody přesahující 1,5 % HDP daného regionu. Pro nejvzdálenější regiony, k nimž Azory patří, je prahová hodnota stanovena na 1 % HDP daného regionu. Nahlášené přímé škody představují 8,4 % HDP daného regionu (3 927 milionů EUR na základě údajů z roku 2016), a překračují tak prahovou hodnotu 1 %. Žádost předložená Portugalskem tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z EUSF.
 4)Celkové přímé škody jsou základem pro výpočet výše finančního příspěvku z fondu. Finanční příspěvek lze využít pouze na financování základních záchranných opatření a opatření na obnovu ve smyslu článku 3 nařízení.
 5)Portugalsko ve své žádosti požádalo o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení. Dne 11. prosince 2019 Komise přijala prováděcí rozhodnutí C(2019) 9067, kterým se Portugalsku poskytuje záloha ve výši 10 % z předpokládaného finančního příspěvku z fondu, tedy ve výši 821 270 EUR. Tuto částku zemi následně v plném rozsahu vyplatila.
 6)Portugalské orgány ve své žádosti podrobně popsaly povahu a důsledky katastrofy. Azorský Úřad pro civilní a protipožární ochranu se na příchod hurikánu připravoval od 26. září. K hlavním škodám došlo v oblastech vystaveným větru a vlnám, především v přístavech. Narušeny byly rovněž vodovodní, energetické


text:
a komunikační sítě. Byly poškozeny silnice, letiště, školy a nemocnice, jakož i další veřejný majetek. V důsledku toho utrpěly ztráty soukromé osoby, podniky, oblast rybolovu a zemědělství, jakož i cestovní ruch. Kvůli závažným škodám na infrastruktuře sloužící k ochraně pobřeží bylo obyvatelstvo vystaveno větším rizikům.
 7)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, které jsou způsobilé pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Portugalsko odhadlo na 279,3 milionu EUR a rozdělilo je podle typu opatření. Převážná část způsobilých nákladů (téměř 270 milionů EUR) se týká nákladů na obnovu dopravní infrastruktury, zejména přístavů.
 8)Portugalské orgány uvedly, že v současné době nejsou k dispozici žádné údaje o krytí způsobilých nákladů pojištěním.
 9)Zasažená oblast je „méně rozvinutým regionem“ ve smyslu klasifikace pro účely evropských strukturálních a investičních fondů (2014–2020). Portugalské orgány Komisi oznámily, že nemají v úmyslu přesunout prostředky z programů v rámci ESI fondů na opatření na obnovu.
 10)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti. V žádosti Portugalska je stručně popsáno, že jako vodítko pro správu pobřeží a vymezení zásahů na ochranu pobřeží na Azorách slouží doporučení Evropského parlamentu a Rady 2002/413/ES, kterým se stanoví obecné zásady a možnosti strategie pro integrovanou správu pobřeží v Evropě. Probíhá také práce na provedení směrnice 2007/60/ES o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik a degradace pobřeží.
 2.2Španělsko – záplavy v oblastech Valencie, Murcie, Castilla-La Mancha a Andalusie v září 2019
 Počínaje dnem 9. září 2019 zasáhl jihovýchod Iberského poloostrova vzácný meteorologický jev označovaný jako „izolovaná výšková tlaková níže“ (Depresión Aislada en Niveles Altos, DANA). Tento jev, který se vyznačuje extrémními srážkami způsobujícími povodně, vyvrcholil ve dnech 12.–16. září a velmi vážně zasáhl velkou část oblastí Valencie, Murcie, Castilla-La Mancha a Andalusie.
 1)Španělsko požádalo o příspěvek z fondu EUSF dne 28. listopadu 2019, tedy ve lhůtě 12 týdnů od zaznamenání prvních škod dne 9. září 2019. Žádost se týká čtyř španělských regionů úrovně NUTS 2 (Comunidad Valenciana, Región de Murcia, Castilla-La Mancha a Andalucía) a byla předložena s odvoláním na „regionální přírodní katastrofu“ podle čl. 2 odst. 3 nařízení. V návaznosti na žádost Komise byly dne 18. prosince 2019 a dne 29. ledna 2020 k žádosti předloženy doplňující informace.
 2)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít EUSF.
 3)Španělské orgány odhadují celkové přímé škody způsobené touto katastrofou na 2 269,7 milionu EUR. Žádost byla předložena na základě kritérií pro „regionální přírodní katastrofy“ uvedených v čl. 2 odst. 3 nařízení, která „regionální přírodní katastrofu“ definují jako jakoukoli přírodní katastrofu, jež má v regionu na úrovni NUTS 2 některého způsobilého státu za následek přímé škody přesahující 1,5 % HDP daného regionu. Vzhledem k tomu, že se katastrofa týká několika regionů, uplatňuje se průměr HDP vážený podílem škod v jednotlivých regionech. Výše škody vykázané Španělskem tedy představuje 2,65 % váženého regionálního HDP.
 4)Celkové přímé škody jsou základem pro výpočet výše finančního příspěvku z fondu. Finanční příspěvek lze využít pouze na financování základních záchranných opatření a opatření na obnovu ve smyslu článku 3 nařízení.


text:
5)Španělsko ve své žádosti požádalo o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení. Dne 13. února 2020 Komise přijala prováděcí rozhodnutí C(2020) 905, kterým se Španělsku poskytuje záloha ve výši 10 % z předpokládaného finančního příspěvku z fondu, tedy ve výši 5 674 336 EUR. Tuto částku zemi následně v plném rozsahu vyplatila.
 6)Španělské orgány ve své žádosti podrobně popsaly povahu a důsledky katastrofy. Extrémní množství srážek překročilo rekordy za posledních 140 let a vedlo k rozsáhlým záplavám, které připravily o život osm osob. Tisíce lidí musely být evakuovány ze svých domovů a umístěny do nouzového ubytování. Izolovaná výšková tlaková níže měla závažný dopad na životní podmínky obyvatelstva v postižených oblastech a způsobila významné škody na soukromém i veřejném majetku. Došlo k poškození silniční, železniční i letištní infrastruktury a musely být pozastaveny služby. Eroze vedla k poškození vodovodních sítí, ochranné infrastruktury a životního prostředí. Došlo také k erozi pláží a k poškození pobřežní infrastruktury.
 7)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, které jsou způsobilé pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Španělsko odhadlo na 650,6 milionu EUR a rozdělilo je podle typu opatření. Největší podíl způsobilých nákladů (více než 385 milionů EUR) se týká nákladů na úklidové práce. Druhý největší podíl se týká nákladů na obnovu infrastruktury ve výši 247 milionů EUR.
 8)Na žádost Španělska byly na podporu opatření k řešení následků této katastrofy poskytnuty družicové snímky získané v rámci programu Copernicus.
 9)Španělské orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.
 10)Region Communidad Valenciana je ve smyslu klasifikace pro účely evropských strukturálních a investičních fondů (2014–2020) považován za „rozvinutější region“, zatímco ostatní tři regiony jsou považovány za „přechodové regiony“. Španělské orgány Komisi oznámily, že nemají v úmyslu přesunout prostředky z programů v rámci ESI fondů na opatření na obnovu.
 11)Pokud jde o provádění právních předpisů Unie v oblasti prevence rizik katastrof a jejich řízení, Španělsko oznámilo, že provedlo směrnici EU o povodních do španělského práva a dokončilo první fázi zahrnující posouzení rizik a vypracování map rizik, jejíž výsledky byly přezkoumány ve druhé fázi. Výsledky tohoto přezkumu schválila Národní rada pro civilní ochranu. Nové plány mají být předloženy v prosinci 2022. Kromě toho byly vypracovány plány civilní ochrany před nebezpečím povodní, a to jak na úrovni státu, tak i v autonomních oblastech.
 2.3Itálie – extrémní povětrnostní události na podzim 2019
 Na konci října a v průběhu listopadu 2019 zasáhla většinu území Itálie od severu až po jih řada souvisejících extrémních povětrnostních událostí. Následné povodně a sesuvy půdy způsobily závažné škody. Vrcholem pak bylo zaplavení Benátek.
 1)
 Itálie požádala o finanční příspěvek z fondu EUSF dne 10. ledna 2020, tedy ve lhůtě 12 týdnů od zaznamenání prvních škod dne 20. října 2019.
 2)
 Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít EUSF.
 3)
 Žádost byla předložena na základě kritérií pro „závažnou přírodní katastrofu“ podle čl. 2 odst. 2 nařízení. Italské orgány odhadují celkové přímé škody způsobené touto katastrofou na 5 619,878 milionu EUR (aktualizovaná částka). Tato částka představuje přes 157 % prahové hodnoty pro uvolnění finančních prostředků z EUSF platné pro


text:
Itálii (škoda vyšší než 3 miliardy EUR v cenách roku 2011). Žádost Itálie tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z EUSF.
 4)
 Itálie nepožadovala vyplacení zálohy.
 5)
 Italské orgány ve své žádosti podrobně popsaly povahu a rozsah zkázy způsobené extrémními povětrnostními událostmi. Intenzita, se kterou katastrofa italské území zasáhla, a dopady katastrofy na obyvatelstvo, hospodářství a životní prostředí se liší v závislosti na lokalitě. Škody utrpělo celkem sedmnáct regionů, přičemž nejvíce zasažené byly regiony Benátsko, Piemont, Ligurie, Sicílie a Emilia Romana. Téměř třetina celkových škod (1,8 miliardy EUR) vznikla v regionu Benátsko, zejména v souvislosti s velkými záplavami v Benátkách. Regiony Abruzzo, Basilicata, Kalábrie, Kampánie, Furlánsko-Julské Benátsko, Lazio, Apulie, Toskánsko a autonomní provincie Bolzano byly katastrofou zasaženy v menší míře. Nejméně zasažené pak byly oblasti Marche, Údolí Aosty a autonomní provincie Trento.
 Katastrofa způsobila zejména závažná narušení silniční sítě na státní, regionální, provinční i obecní úrovni v důsledku sesuvů půdy a popadaných stromů a odřízla řadu izolovaných horských a pobřežních obcí. Ve většině regionů došlo k narušení říčních sítí, přemisťování hornin, sesuvům půdy a záplavám. Provoz škol a dalších veřejných služeb byl přerušen. Nárazy větru dosahující až 200 km/h způsobily značné ztráty v lesích (přibližně 8,5 milionu kubických metrů dřeva) s vážnými důsledky pro dřevozpracující průmysl a cestovní ruch. Zejména v regionu Benátsko utrpělo přibližně 130 chráněných lokalit sítě Natura 2 000 škody na více než 414 000 hektarech půdy. Téměř ve všech regionech došlo k zatopení veřejných a soukromých budov. Významné ztráty byly zaznamenány i v zemědělství, včetně přímých škod na zemědělských strukturách (sklenících, strojích). Byly zablokovány čistírny odpadních vod. Elektrická a plynárenská síť byly přerušeny.
 Povodně v regionu Benátsko způsobily obrovské škody na veřejném i soukromém majetku, jakož i škody v oblasti obchodu, hospodářství, průmyslu a v sektoru služeb. Přílivové záplavy dosahující 187 cm nad mořem zaplavily přes 85 % území města Benátky. Vlny vysoké vody (acqua alta) způsobily významné škody na uměleckém a kulturním dědictví historického centra Benátek a na velkém množství majetku na hlavních ostrovech laguny, včetně škod na artefaktech a významné újmy na listinách, jako jsou knihy a rukopisy, jakož i na archivech. Bylo zaplaveno přibližně 75 historických kostelů, přičemž došlo k poškození struktury, vybavení a rozsáhlých archivů. Kromě toho bylo poškozeno velké množství mol, přívozů a motorových člunů, jež jsou součástí benátského systému vodní dopravy. Navíc došlo k poškození elektrických a elektronických zařízení.
 V regionu Piemont bylo katastrofou zasaženo více než 800 obcí. V Ligurii způsobila záplavy, sesedání a sesuvy půdy, což poškodilo zejména silniční systém. Na Sicílii měla závažné dopady na dodávky služeb a způsobila hospodářské ztráty vyplývající z přerušení zemědělské činnosti a produkce. V regionu Emilia Romagna vedlo zaplavení říční sítě k erozi břehů, povodním a přetoku příkopů a kanálů, což mělo za následek poškození rezidenčních oblastí, průmyslových zařízení, protipovodňové ochrany a hydraulických instalací. Bouře rovněž způsobily značné škody na pracích na ochraně pobřeží a téměř úplně zničily umělou dunu, která pobřeží chránila. V kopcovitých a hornatých oblastech došlo k erozi a sesuvům půdy, jež měly závažný dopad na silniční síť.
 6)


text:
Podle analýzy Komise mohou být klimatické jevy během období, na něž se žádost vztahuje, z meteorologického a hydrologického hlediska považovány za jednu událost. Navíc se zeměpisný rozsah a řádová hodnota náhrady škody požadované italskými orgány jeví jako věrohodné.
 7)
 Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, které jsou způsobilé pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Itálie odhadla na více než 1 110,1 milionu EUR a rozdělila je podle typu opatření. Největší podíl způsobilých nákladů (více než 479 milionů EUR) se týká výdajů na obnovu ochranné infrastruktury a ochranu kulturního dědictví. Druhý největší podíl (465 milionů EUR) se týká nákladů na obnovu základní infrastruktury.
 8)
 Italské orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.
 9)
 Pět z dotčených sedmnácti regionů se ve smyslu klasifikace pro účely fondů ESI na období 2014–2020 považuje za „méně rozvinuté regiony“ (Basilicata, Kalábrie, Kampánie, Apulie a Sicílie), region Abruzzo se považuje za „přechodový region“, zatímco ostatní regiony jsou „rozvinutější regiony“. Italské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přesunout prostředky z programů v rámci ESI fondů na opatření na obnovu.
 10)
 Itálie nepožádala o aktivaci mechanismu civilní ochrany Unie. Středisku pro koordinaci odezvy na mimořádné události ERCC byla však prostřednictvím společného komunikačního a informačního systému pro mimořádné události CECIS zaslána informativní poznámka.
 11)
 Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti.
 2.4Rakousko – extrémní povětrnostní události v listopadu 2019
 V období od 11. do 23. listopadu 2019 postihly jihozápadní části Rakouska, zejména Korutansko a východní Tyrolsko, rozsáhlé záplavy. Tyto události byly vyvolány stejnými meteorologickými podmínkami, které vedly k závažné přírodní katastrofě v Itálii. Extrémní povětrnostní události značně poničily základní veřejnou infrastrukturu, soukromá obydlí, podniky a lesy. Tyto události byly velmi podobné událostem, ke kterým došlo o rok dříve, způsobily však menší škody.
 1)Rakousko požádalo o příspěvek z fondu EUSF dne 29. ledna 2020, tedy ve lhůtě 12 týdnů od zaznamenání prvních škod dne 11. listopadu 2019. Dne 9. března 2020 Rakousko předložilo z vlastní iniciativy aktualizované informace, přičemž pro postižené regiony uvedlo mírně vyšší odhady škod.
 2)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít EUSF.
 3)Rakouské orgány odhadují celkové přímé škody způsobené touto katastrofou na 93,2 milionu EUR. Uvedená částka je výrazně pod prahovou hodnotou pro „závažnou přírodní katastrofu“, která v případě Rakouska v roce 2020 činí 2 307,9 milionu EUR (tj. 0,6 % hrubého národního důchodu Rakouska). Je rovněž pod prahovou hodnotou pro „regionální přírodní katastrofu“, která činí 1,5 % hrubého domácího produktu daného regionu váženého podle rozsahu škody v postižených regionech. Katastrofa tak nenaplňuje znaky „závažné přírodní katastrofy“ ani „regionální přírodní katastrofy“, jak je definuje nařízení. Avšak vzhledem k tomu, že katastrofa byla způsobena stejnými meteorologickými podmínkami, které způsobily závažnou přírodní katastrofu v Itálii, rakouské orgány podaly žádost s odkazem na ustanovení o „sousedním způsobilém státu“ podle čl. 2 odst. 4 nařízení, v kterém se stanoví, že způsobilý stát postižený stejnou katastrofou, jaká byla v sousedním způsobilém státě označena za závažnou přírodní katastrofu, může rovněž


text:
čerpat pomoc z EUSF. Tato podmínka je splněna.
 4)Rakouské orgány nepožadovaly zálohu.
 5)Rakouské orgány poskytly podrobný popis dopadů katastrofy. Ke zdaleka největším škodám došlo v nejjižnější rakouské spolkové zemi Korutansko a v přilehlém východním Tyrolsku, přičemž v obou případech se jedná o alpské oblasti sousedící s Itálií. Spolkové země Salcbursko a Štýrsko utrpěly menší škody. Silný déšť zaplavil mnoho vodních toků, což způsobilo škody především na dopravní infrastruktuře a vedlo k uzavření silnic. Poškozena byla i řada mostů. K těmto problémů se navíc přidalo neobvyklé sněžení a laviny, jež způsobily škody v odvětví lesnictví. Došlo k přerušení železničních spojů, zaplavení soukromých obydlí a veřejných budov, dočasnému odříznutí některých obydlí a přerušení dodávek elektřiny.
 6)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, které jsou způsobilé pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Rakousko odhadlo na 61,3 milionu EUR a rozdělilo je podle typu opatření. Největší podíl způsobilých nákladů (více než 40 milionů EUR) se týká nákladů na obnovu dopravní sítě. Přibližně 13 milionů EUR se týká opatření proti erozi půdy.
 7)Rakouské orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.
 8)Zasažené oblasti jsou „rozvinutější regiony“ ve smyslu klasifikace pro účely ESI fondů (2014–2020). Ve své žádosti rakouské orgány uvedly, že mají v úmyslu použít prostředky z rakouského programu pro rozvoj venkova financovaného z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova na opětovné vytvoření ochranných lesů.
 9)Rakousko nepožádalo o aktivaci mechanismu civilní ochrany Unie.
 10)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti.
 2.5Závěr
 Katastrofy uvedené v žádostech, které podaly Portugalsko, Španělsko, Itálie a Rakousko, z výše uvedených důvodů splňují podmínky pro uvolnění prostředků z fondu EUSF stanovené v nařízení.
 3.Financování z přídělů z EUSF na rok 2020
 Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
 2
 (dále jen „nařízení o VFR“), a zejména článek 10 uvedeného nařízení, umožňuje uvolnit z EUSF prostředky do výše ročního stropu 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011). Způsoby uvolnění prostředků z fondu jsou stanoveny v bodě 11 Interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 3
 .
 Jelikož hlavním důvodem zřízení EUSF byla solidarita, zastává Komise názor, že pomoc z fondu by měla být progresivní. To znamená, že v souladu s dosavadní praxí by na část škody, která přesahuje prahovou hodnotu částky pro uvolnění finančních prostředků EUSF v případě „závažné přírodní katastrofy“ (tj. 0,6 % HND nebo 3 miliardy EUR v cenách roku 2011, podle toho, která částka je nižší), měla být poskytnuta pomoc vypočítaná podle vyšší sazby než na část škody do výše prahové hodnoty. V minulosti se při stanovování příspěvků na závažné přírodní katastrofy používala sazba 2,5 % z objemu celkových přímých škod pod úrovní stropu a sazba 6 % z objemu škod nad úrovní stropu. U regionálních přírodních katastrof a katastrof uznávaných v rámci ustanovení o „sousedním státu“ se použije