text: vzniknou v budoucnu. Poté, co jsou zaneseny do rozvahy, jsou tyto prostředky určeny pouze na projekty kapitálových výdajů, na které byly původně určeny, s vyloučením jakýchkoli nepředvídaných okolností.(42) Ze zápisu ze schůze správní rady je zřejmé, že toto nebylo záměrem. Příslušné záznamy byly navíc zaúčtovány v účtu rozvahy „jiné pohledávky“, který se normálně používá pro krátkodobé půjčky vlastníkovi a zaměstnancům a pro zálohy.(43) Proto lze závěrem konstatovat, že finanční prostředky poskytnuté dvěma jednotlivcům neměly sloužit jako kapitálové rezervy, ale jejich účelem bylo poskytnout peníze bez jakéhokoli náležitého právního základu, zejména bez smlouvy upravující data splátek nebo vzniklé úroky. Takovou transakci je každopádně nutno posuzovat jako finanční nástroj ve smyslu IAS 32. Poskytnutí informací o těchto transakcích navíc neproběhlo v souladu s IAS 24, jelikož ve finančních výkazech společnosti nebyla uvedena i) výše transakcí, ii) jejich podmínky, včetně toho, zda jsou zajištěny, a iii) povaha odměny poskytnuté při vypořádání a podrobnosti o jakýchkoli obdržených či poskytnutých zárukách.(44) Z výše uvedeného lze vyvodit závěr, že tento vývozce nesplnil kritérium 2 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto se potvrzují závěry dosažené v prozatímní fázi.(45) Druhý vývozce, který nesplnil požadavky kritéria 2, nezpochybnil skutečnost, že jsou v jeho účetnictví chyby, ale měl za to, že některé z nich jsou méně závažné a některé další, k nimž došlo v předchozích letech, nemají vliv na jasnost účetnictví společnosti.(46) V tomto ohledu je třeba poznamenat, že chyby byly zjištěny v namátkou vybraných účetních dokumentech a auditoři se o nich ve zprávě o auditu nezmiňovali, což vzbuzuje vážné pochybnosti o tom, zda byl audit celého účetnictví proveden v souladu s IAS. Chybné účtování stálých aktiv v předchozích letech navíc dále zkresluje strukturu nákladů společnosti a nemůže být považováno za vyhovující IAS 1 a 38.(47) Závěr učiněný v prozatímní fázi o tom, že tento vyvážející výrobce nesplňuje kritérium 2 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se tudíž potvrzuje.(48) Spolupracující vývozce, jemuž nebylo přiznáno tržní zacházení, jelikož nebyl schopen prokázat, že splňuje kritérium 1, poskytl písemné potvrzení vydané místními orgány v ČLR, které podle tohoto dovozce dokazuje, že daná společnost nepodléhá při svých nákupních a prodejních aktivitách žádným omezením.(49) Jelikož je však příslušné potvrzení v rozporu se stanovami tohoto konkrétního vyvážejícího výrobce a předložené důkazy již nebylo možné ověřit, muselo být tržní zacházení odmítnuto také v konečné fázi.(50) Spolupracující vývozce, u nějž bylo stanoveno, že nesplňuje kritéria 1 až 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, ohledně kritéria 1 prohlásil, že omezení týkající se nákupu a prodeje v jeho stanovách společnost ve skutečnosti nedodržuje. Pokud jde o kritérium 2, uvedená zjištění nezpochybnil, ale prohlásil, že účetní chyby společnosti byly způsobeny chybnými postupy jejích účetních a/nebo instrukcemi místních finančních úřadů. Pokud jde o kritérium 3, ačkoli společnost poskytla jisté vysvětlení ohledně slevy od státu, která byla považována za nesprávné hodnocení práv k užívání pozemků, neposkytla žádné důkazy o tom, že splňuje podmínky pro tuto slevu.(51) Pokud jde o kritérium 1, je třeba poznamenat, že čínský zákon o obchodních společnostech stanoví,


text: že stanovy společnosti jsou závazné pro společnost, akcionáře, ředitele, vedoucí oddělení a vyšší vedení, a proto byly připomínky společnosti zamítnuty. Pokud jde o kritérium 2 a 3, připomínky společnosti by navíc nemohly odůvodnit změnu příslušných prozatímních zjištění. Proto se potvrzuje 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení.(52) Pokud jde o 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení, konstatuje se, že analýza informací získaných po poskytnutí zjištění týkajících se statusu tržního hospodářství neopravňuje k žádným změnám, pokud jde o stanovení, kterým společnostem bude přiznáno tržní zacházení.(53) Společnost, jíž bylo umožněno individuální přezkoumání, prokázala, že splňuje kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c), a mohlo jí být proto přiznáno tržní zacházení.4.3. Individuální zacházení(54) Jedna zúčastněná strana tvrdila, že praktiky odporující pravidlům hospodářské soutěže a zásahy státu budou motivovat k obcházení opatření, a proto by žádnému čínskému výrobci nemělo být přiznáno individuální zacházení.(55) V tomto ohledu je třeba poznamenat, že tato strana neposkytla, pokud jde o toto tvrzení, žádné podložené důkazy. S cílem snížit riziko obcházení v důsledku velkého rozdílu mezi celními sazbami na minimum se však má za to, že je v tomto případě nutné v zájmu zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel přijmout zvláštní opatření (viz 149. a 150. bod odůvodnění níže).(56) Vzhledem k tomu, že k individuálnímu zacházení nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 58. až 60. bod odůvodnění prozatímního nařízení.4.4. Běžná hodnota4.4.1. Spolupracující vývozci, jimž bylo přiznáno tržní zacházení(57) U společnosti v ČLR, jíž bylo přiznáno individuální přezkoumání a následně i tržní zacházení, bylo zjištěno, že neuskutečnila žádný prodej na domácím trhu. Proto byla běžná hodnota pro tuto společnost určena v souladu s čl. 2 odst. 3 na základě stejného postupu pro spolupracující vývozce, kteří neměli reprezentativní prodej na domácím trhu, jak je popsáno v 67. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.(58) Vzhledem k tomu, že k běžné hodnotě pro vývozce, jimž bylo přiznáno tržní zacházení, nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 61. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.4.4.2. Vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, a srovnatelná země(59) Některé strany napadly volbu výrobního odvětví společenství jako srovnatelné země, hlavně kvůli skutečnosti, že existují rozdíly na trzích práce a tedy i rozdíly v nákladech práce. Jak je podrobně vysvětleno v 70. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo vynaloženo značné úsilí ke získání spolupráce některé ze srovnatelných zemí. Vzhledem k nulové spolupráci se mělo za to, že by pro stanovení běžné hodnoty v zemi s tržní ekonomikou mohly být použity dostupné údaje pro výrobní odvětví Společenství. Argument týkající se rozdílů na trzích práce není v souvislosti s údaji ve srovnatelné zemi relevantní. Navíc tyto strany učinily své argumenty a poznámky, aniž by je jakkoli zdůvodnily nebo předložily jakékoli konkrétní alternativní návrhy, pokud jde o volbu srovnatelné země. Na tyto připomínky tedy nemohl být brán zřetel a je tak možné potvrdit prozatímní zjištění.(60) Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnatelné země, 70. až 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.4.5. Vývozní cena(61) Jelikož se prodej společnosti, jíž bylo přiznáno individuální přezkoumání a následně i tržní zacházení, na vývoz do Společenství uskutečňoval

type: legislation

jurisdiction: EU


text: prostřednictvím společností ve spojení se sídlem ve Společenství, vývozní prodejní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byl výrobek znovu prodán prvním nezávislým zákazníkům ve Společenství.(62) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vývozní ceny, které by změnily prozatímní zjištění, 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.4.6. Srovnání(63) U společnosti v ČLR, jíž bylo přiznáno individuální přezkoumání a následně i tržní zacházení, byly úpravy popsané v 81. až 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení provedeny za účelem zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.(64) Jeden vyvážející výrobce požádal o úpravu své vývozní ceny o měnový přepočet podle čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Tuto úpravu vyčíslil jako čisté ztráty z převodu (rozdíl mezi ziskem a ztrátou z převodů) vzniklé při jeho prodeji dotčeného výrobku na vývoz do Společenství v průběhu období šetření. Jelikož však tento vývozce nedoložil, že během období šetření docházelo k trvalému kolísání směnného kurzu, nemohl být na toto tvrzení brán zřetel.(65) Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se 79. až 83. bod odůvodnění prozatímního nařízení.4.7. Dumpingová rozpětí(66) Po poskytnutí prozatímních zjištění tvrdili někteří vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, že podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení by jejich dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na základě všech jejich vývozních transakcí.(67) Vzhledem k těmto připomínkám a s cílem zajistit, aby běžná hodnota mohla být stanovena pro převážnou většinu typů vyvážených z ČLR, zejména vzhledem k tomu, že byly použity údaje ze srovnatelné země, bylo považováno za vhodné upravit odpovídajícím způsobem kritéria použitá za účelem rozlišení různých typů výrobků. Výpočty týkající se dumpingu byly tudíž revidovány na základě upravených kritérií.(68) Jednomu vyvážejícímu vývozci byla přiznána dodatečná úprava o fyzické vlastnosti na základě tržní hodnoty rozdílu mezi surovinami, v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.(69) Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl poté u společností, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, vážený průměr běžné hodnoty porovnán s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku, tak jak byl vymezen výše.(70) Na základě toho jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před proclením následující:Společnost | Konečné dumpingové rozpětí |Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd. | 47,7 % |Dalian Bright Wax Co., Ltd. | 13,8 % |Dalian Talent Gift Co., Ltd. | 48,4 % |Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd. | 0 % |M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd. | 0 % |Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co., Ltd. | 14,0 % |Ningbo Kwung's Wisdom Art & Design Co., Ltd. | 0 % |Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd. | 18,8 % |Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku | 31,8 % |(71) Vzhledem ke změněným dumpingovým rozpětím společností zařazených do vzorku byl vážený průměr dumpingového rozpětí spolupracujících vývozců nezařazených do vzorku přepočítán v souladu s metodikou popsanou v 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a jak je uvedeno výše,


text: byl stanoven na 31,8 % ceny CIF na hranice Společenství před proclením.(72) Základ pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí byl stanoven v 87. a 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přičemž po zohlednění revidovaných výpočtů v souladu s vysvětlením uvedeným v 67. bodě odůvodnění toto dumpingové rozpětí kleslo z 66,1 % na 62,9 %.(73) Jedna strana zpochybnila právní východisko, na jehož základě bylo nespolupracujícím vývozcům přiděleno vyšší dumpingové rozpětí než spolupracujícím vývozcům nezařazeným do vzorku. V tomto ohledu je třeba ozřejmit, že podle ustanovení článku 18 základního nařízení byla použita metodika popsaná v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která je založena na dostupných údajích.(74) Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovena na 62,9 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.5. ÚJMA5.1. Výroba ve Společenství(75) Vzhledem k tomu, že ohledně výroby ve Společenství nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 90. a 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.5.2. Vymezení výrobního odvětví Společenství(76) Vzhledem k tomu, že co se týče vymezení výrobního odvětví Společenství, nebyly vzneseny žádné připomínky, které by byly změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.5.3. Spotřeba ve SpolečenstvíTabulkaSpotřeba ve Společenství | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření |Tuny Index | 511 103 100 | 545 757 107 | 519 801 102 | 577 332 113 |Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.(77) Vzhledem k tomu, že co se týče spotřeby ve Společenství, tak jak je uvedená v tabulce výše, nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 93. a 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení.5.4. Dovoz do Společenství z ČLR5.4.1. Objem a cena dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu(78) Následující tabulka ukazuje celkový objem dovozů na trh Společenství uskutečněných čínskými vyvážejícími výrobci v posuzovaném období.TabulkaCelkový dovoz z ČLR | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření |Dovoz (v tunách) Index | 147 530 100 | 177 662 120 | 168 986 115 | 199 112 135 |Cena (€/tuna) Index | 1 486 100 | 1 518 102 | 1 678 113 | 1 599 108 |Podíl na trhu Index | 28,9 % 100 | 32,6 % 113 | 32,5 % 112 | 34,5 % 119 |Zdroj: Eurostat.(79) Jak se uvádí v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud se za účelem stanovení dumpingu provádí výběr vzorků, je obvyklou praxi Komise přezkoumat po výběru, existují-li důkazy o tom, zda se všechny společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku, skutečně dopouštěly dumpingu svých výrobků na trhu Společenství v posuzovaném období, či nikoli.(80) Vzhledem ke konečným zjištěním týkajícím se dumpingu a vzhledem ke skutečnosti, že bylo zjištěno u dvou dalších společností, že se nedopouštějí dumpingu svých výrobků na trhu Společenství, bylo nutné znovu posoudit celkový objem a cenu dumpingových dovozů. Za tímto účelem byly znovu prošetřeny vývozní ceny účtované spolupracujícími vyvážejícími vývozci nezařazenými do vzorku a vývozní ceny nespolupracujících vývozců, a to na základě údajů Eurostatu, odpovědí na dotazník od vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a odpovědí ve formulářích pro výběr vzorků poskytnutých všemi spolupracujícími společnostmi v ČLR.(81) Stejně jako v prozatímní fázi se mělo za to,


text: že přičtením váženého průměru dumpingového rozpětí zjištěného podle vyvážejících výrobců zařazených do vzorku k průměru vývozních cen stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, u nichž bylo zjištěno, že se dopouštějí dumpingu, by byla stanovena úroveň nedumpingových vývozních cen. Vývozní ceny stanovené pro vyvážející výrobce nezařazené do vzorku byly následně porovnány s nedumpingovými vývozními cenami.(82) Toto cenové srovnání ukázalo, že jak i) spolupracující vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, tak ii) vyvážející výrobci, kteří při šetření nespolupracovali, měli průměrné vývozní ceny pohybující se ve všech případech pod průměrnými nedumpingovými cenami stanovenými pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. To bylo dostatečnou známkou toho, že dovozy ze všech společností, které nebyly zařazeny do vzorku, tj. jak těch, které spolupracovaly, tak těch, které nespolupracovaly, lze pokládat za dumpingové.(83) Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění výše, bylo zjištěno, že se tři vyvážející výrobci v ČLR, z nichž dva byli zařazeni do vzorku a jednomu bylo přiznáno individuální přezkoumání, nedopouštějí dumpingu svých výrobků na trhu Společenství. Proto by jejich vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu na trhu Společenství.(84) Následující tabulka souhrnně uvádí všechny dovozy svíček pocházejících z ČLR na trhu Společenství v posuzovaném období, u nichž byl zjištěn dumping či které byly pokládány za dumpingové.TabulkaDumpingové dovozy z ČLR | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření |Dovoz (v tunách) Index | 137 754 100 | 159 979 116 | 152 803 111 | 181 043 131 |Cena (€/tuna) Index | 1 420 100 | 1 470 104 | 1 610 113 | 1 560 110 |Podíl na trhu Index | 27,0 % 100 | 29,3 % 109 | 29,4 % 109 | 31,4 % 116 |Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.(85) Dumpingový dovoz z ČLR celkově významně vzrostl, ze 137 754 tun v roce 2004 na 181 043 tun v období šetření, tj. o 31 % neboli o více než 43 000 tun během posuzovaného období. Zvýšení odpovídajícího podílu na trhu (+ 4,4 procentních bodů) bylo méně zřetelné z důvodu nárůstu spotřeby ve Společenství. Podíl dumpingového dovozu na trhu navíc navzdory obecnému útlumu spotřeby v letech 2005–2006 neklesl.(86) Průměrné ceny dumpingových dovozů z ČLR vykázaly v posuzovaném období 10% nárůst, byly zde však silné známky toho, že v období šetření byly tyto dovozy uskutečňovány za výrazně dumpingové ceny, v průměru činilo dumpingové rozpětí více než 40 %. Průměrná cena dumpingových dovozů se mezi rokem 2006 a obdobím šetření snížila o více než 3 % a, jak je vysvětleno níže, představovala v uvedeném období cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Společenství.(87) Celkově zůstávají platnými zjištění uvedená v 97. až 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a je možné je potvrdit.5.4.2. Cenové podbízení(88) Potvrzuje se metodika pro stanovení cenového podbízení popsaná ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po provedení inspekcí v prostorách dovozců, kteří nejsou ve spojení, následujícím po uložení prozatímních opatření, však byly úpravy týkající se nákladů po dovozu revidovány s ohledem na ověřené údaje získané od těchto dovozců.(89) Po poskytnutí prozatímních zjištění bylo několika vývozcům přiznáno individuální zacházení,


text: zatímco výrobní odvětví Společenství zpochybnilo nízkou úroveň porovnatelnosti při srovnávání cen. Stejně jako v případě výpočtů v souvislosti s dumpingem požádaly strany o zvýšení úrovně porovnatelnosti. V důsledku toho bylo považováno za vhodné použít pro zvýšení porovnatelnosti stejná kritéria jako při výpočtech týkajících se dumpingu, popsaná v 67. bodě odůvodnění výše. Výpočty týkající se podbízení byly proto odpovídajícím způsobem revidovány.(90) Některé strany navíc uvedly, že při jejich prozatímních výpočtech došlo k věcným chybám. V oprávněných případech byly tyto chyby opraveny.(91) Na základě výše uvedeného zjištěné průměrné rozpětí cenového podbízení v období šetření, vyjádřené jako procento váženého průměru cen výrobního odvětví Společenství ze závodu, činilo 15,7 %.5.5. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství(92) Jak bylo uvedeno ve 130. až 134 bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zjištěno, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.(93) Prozatímní analýza ukázala, že se výkonnost výrobního odvětví Společenství zlepšila, pokud jde o některé ukazatele objemu, ale že se v posuzovaném období významně zhoršily všechny ukazatele spojené s finanční situací výrobního odvětví Společenství. Bez ohledu na schopnost výrobního odvětví Společenství získávat kapitál na investice se návratnost investic v období šetření propadla do záporných čísel a peněžní tok se během posuzovaného období významně snížil. Průměrné prodejní ceny klesly během posuzovaného období o 9 % a v období šetření byly zaznamenány ztráty. Navíc se v posuzovaném období u výrobního odvětví Společenství negativně vyvíjely i další ukazatele újmy a výrobní odvětví Společenství nemohlo využít 13% nárůstu trhu, neboť bylo schopno zvýšit objem svých prodejů pouze o 3 %.(94) Pokud jde o zásoby výrobního odvětví Společenství, jedna zúčastněná strana prohlásila, že zvýšená úroveň zásob na konci roku a zjištěná újma byly důsledkem nadvýroby, která byla údajně také důvodem pro podání podnětu ze strany výrobního odvětví Společenství.(95) Jak se uvádí ve 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ačkoli se zásoby během období šetření co do absolutních hodnot zvýšily, procentuálně byly relativně stabilní a činily přibližně 25 % objemu výroby výrobního odvětví Společenství. Zásoby navíc nebyly v analýze, která vedla k závěru, že je výrobnímu odvětví Společenství působena podstatná újma, považovány za významný činitel této újmy Tato strana navíc neposkytla na podporu svého tvrzení žádné důkazy a nevznesla žádné připomínky ke skutečnostem a úvahám, které vedly k závěru, že je výrobnímu odvětví Společenství působena podstatná újma, jak je popsáno ve 130. až 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Na základě výše uvedeného bylo příslušné tvrzení odmítnuto.(96) Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k prozatímním zjištěním týkajícím se hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, potvrzuje se 109. až 129. bod odůvodnění prozatímního nařízení.(97) Závěr o tom, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, jak se uvádí ve 130. až 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se rovněž potvrzuje.6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI6.1. Dopad dumpingových dovozů(98) V návaznosti na zjištění, že další dva vyvážející výrobci v ČLR se nedopouštěli dumpingu svých výrobků na trhu Společenství, se přezkoumávalo, zda stále platí zjištění a závěry popsané ve 136. až 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.(99) Přezkoumání potvrdilo, že svíčky vyvážené z ČLR na trh Společenství


text: byly v období šetření prodávány za výrazně dumpingové ceny. Jak se uvádí v 71. bodě odůvodnění výše, bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobci v ČLR prodávají dotčený výrobek s průměrným dumpingovým rozpětím 31,8 %. Potvrzuje se zjištění, že přibližně 55 % čínských vývozců při šetření nespolupracovalo. Jak bylo uvedeno v 82. bodě odůvodnění výše, šetření zjistilo dostatečné známky toho, že se tito vyvážející výrobci rovněž dopouštěli dumpingu svých výrobků na trhu Společenství.(100) Objem dumpingového dovozu na trhu Společenství se během posuzovaného období zvýšil o 31 %. Tento zvýšený dovoz se uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny, které v období šetření představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Společenství o 15,7 %. Stejně tak se zvýšil i tržní podíl vyvážejících výrobců, u jejichž dovozů byl zjištěn dumping nebo jejichž dovozy byly za dumpingové považovány, a to z 27 % přibližně na 31,4 %, což představuje v posuzovaném období nárůst o 4,4 procentního bodu.(101) Na základě výše uvedených skutečností a úvah nemění skutečnost, že se další dva vyvážející výrobci nedopouštěli dumpingu svého výrobku na trhu Společenství, analýzu provedenou ve 136. až 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.(102) Potvrzuje se proto, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl během období šetření značně negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství.6.2. Vliv dalších činitelů(103) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, pokud jde o vývoj poptávky na trhu Společenství, dovoz svíček uskutečněný výrobním odvětvím Společenství, dovoz z dalších třetích zemí nebo výkonnost dalších výrobců svíček ve Společenství, potvrzuje se 143. až 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.6.2.1. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství(104) Jedna strana namítala, že výrobní odvětví Společenství nemohlo zvýšit svůj prodej v návaznosti na růst trhu Společenství vzhledem ke skutečnosti, že během období šetření zvýšilo svůj vývozní prodej.(105) Na základě údajů od Eurostatu a odpovědí na dotazníky od výrobců ve Společenství zařazených do vzorku vzrostl celkový vývoz svíček mimo Společenství uskutečněný výrobci Společenství mezi rokem 2006 a obdobím šetření o 10 % neboli asi o 5 000 tun. Prozatímní závěr byl, že tyto relativně dobré výsledky vývozu měly pro výrobní odvětví Společenství v období šetření zvláště příznivé účinky.(106) Aby bylo možné uvedené tvrzení plně prošetřit, je třeba vzít v úvahu úroveň zásob výrobního odvětví Společenství, jeho výrobní kapacitu a míru jejího využití. Jak se uvádí ve 118. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představovala úroveň zásob dostupných pro výrobní odvětví Společenství v průměru asi 25 % výroby a v období šetření činila 56 000 tun. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se zásoby dokonce zvýšily asi o 2 400 tun. Navíc, jak ukazuje tabulka 3 prozatímního nařízení, výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období stále rostla a míra využití výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství činila v období šetření 76 %, zatímco v roce 2005 činila 82 %. Výrobní odvětví Společenství tedy mohlo vyrobit více výrobků a prodat je na trhu Společenství.(107) Na základě výše uvedených skutečností a úvah se odmítá tvrzení, že skutečnost, že výrobní odvětví Společenství nemohlo zvýšit svůj prodej v návaznosti na růst trhu, by mohl vysvětlit nárůst vývozního prodeje výrobního Společenství. Závěr uvedený


text: ve 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství nepřispěla k podstatné újmě, se tudíž potvrzuje.6.2.2. Dovoz svíček uskutečněný výrobním odvětvím Společenství a přesun výroby výrobního odvětví Společenství(108) Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dovozu svíček uskutečněného výrobním odvětvím Společenství a přesunu výroby výrobního odvětví Společenství, potvrzuje se 154. až 160. bod odůvodnění prozatímního nařízení.6.2.3. Dopad existence kartelu mezi evropskými výrobci parafínového vosku(109) Jedna strana zopakovala své obavy týkající se existence kartelu mezi některými výrobci parafínového vosku ve Společenství, již na základě svého šetření zahájeného počátkem roku 2005 konstatovalo generální ředitelství pro hospodářskou soutěž. Neuvedla však žádné nové prvky, které by zpochybnily prozatímní závěr o tom, že uvedený kartel neměl žádný dopad na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.(110) Připomíná se, že na základě dostupných informací bylo zjištěno, že pokud měl tento kartel vůbec nějaký dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství v období šetření, tj. v roce 2007, byl tento dopad zanedbatelný. Ačkoli cenové úrovně parafínového vosku ve Společenství během období šetření rostly, bylo zjištěno, že v případech, kdy výrobci Společenství nakupovali shodné typy parafínu od členů kartelu nebo od jiných dodavatelů, nebyly žádné podstatné cenové rozdíly. Navíc bylo zjištěno, že se nákupní ceny výrobců Společenství shodovaly s cenami zjištěnými u spolupracujících výrobců v ČLR. A konečně v období šetření nebyly shledány žádné rozdíly, které by ukazovaly na to, že dohody o cenách uzavřené v letech 2004–2005 jsou nadále účinné.(111) Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ani nebyla učiněna žádná nová zjištění, potvrzuje se 161. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.6.2.4. Závěr o příčinných souvislostech(112) Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 170. až 173. bod odůvodnění prozatímního nařízení.7. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ7.1. Výrobní odvětví Společenství(113) Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zájmu výrobního odvětví Společenství, potvrzuje se 175. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení.7.2. Dopad na maloobchodníky a dovozce(114) Jak bylo uvedeno ve 179. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ze šesti odpovědí, které přišly na celkem 32 dotazníků rozeslaných za účelem posouzení možného dopadu navrhovaných opatření na činnost maloobchodníků a dovozců, byly pouze dvě odpovědi, které bylo možné považovat za relevantní pro účely analýzy zájmu Společenství. Tyto dvě odpovědi přišly od dovozců svíček.(115) Připomíná se, že trh Společenství se skládá z velkých maloobchodních společností, kteří převážně dovážejí svíčky přímo z ČLR a následně je znovu prodávají spotřebitelům, a z dovozců, kteří převážně prodávají dalším zprostředkovatelům v distribučním řetězci, hlavně maloobchodníkům nebo velkoobchodníkům, než se výrobek dostane ke konečnému spotřebiteli. Analýza trhu Společenství ukázala, že v distribučním řetězci je spotřebitelská cena obvykle stanovována velkými maloobchodními prodejci, kteří však v kontextu šetření neposkytli žádné smysluplné informace, které by umožnily odpovídajícím způsobem posoudit pravděpodobný dopad antidumpingových opatření na jejich činnost.(116) Některé strany uváděly, že ve Společenství existují dva oddělené maloobchodní trhy se svíčkami a že výrobci ve Společenství převážně zásobují trh s kvalitnějšími výrobky, zatímco trh s méně kvalitními výrobky je zásobován svíčkami dováženými z ČLR. Namítali, že uložení antidumpingových cel


text: by vedlo k zániku druhého zmíněného trhu, neboť by prodejci raději přistoupili ke stažení svíček ze svého sortimentu.(117) Za prvé je třeba poznamenat, že zjištění šetření nehovoří pro výše uvedené tvrzení, že ve Společenství existují dva oddělené maloobchodní trhy nebo pro to, že by tento aspekt mohl být relevantním činitelem, na nějž by měl být brán zřetel při analýze otázek týkajících se zájmu Společenství. Za druhé, i kdyby existoval trh s méně kvalitními výrobky, v protikladu k tvrzení těchto stran se má za to, že i po uložení antidumpingových opatření by maloobchodníci stále měli možnost nakupovat alespoň část svíček, aniž by se na ně antidumpingová opatření vztahovala. Skutečně, na jednu stranu jsou na trhu Společenství různé zdroje dodávek a na druhou stranu se na některé čínské vyvážející výrobce buď nevztahují antidumpingová cla, nebo se na ně vztahují antidumpingová cla na takové úrovni a v takové formě, které pravděpodobně umožní, že dovozy z ČLR budou stále konkurenceschopné, i když za ceny, které nebudou působit újmu. A konečně vzhledem k úrovni marží, kterých podle dostupných informací dosáhli maloobchodníci prodávající dotčený výrobek, se uvedené tvrzení nejevilo jako opodstatněné, a bylo proto odmítnuto.(118) Po poskytnutí prozatímních zjištění někteří velcí maloobchodní prodejci a také některé další strany napadly metodiku použitou při odhadu hrubých ziskových rozpětí maloobchodníků z prodeje dotčeného výrobku, a tedy i závěr dosažený ve 185. bodě odůvodnění prozatímního nařízení o tom, že vzhledem k vysokým hrubým ziskovým rozpětím by byl dopad antidumpingových opatření omezený, ne-li nulový.(119) Po přezkoumání tohoto tvrzení je třeba poznamenat, že by znění příslušného bodu odůvodnění prozatímního nařízení mělo být změněno. Místo „hrubého ziskového rozpětí“ v první větě 185. bodu odůvodnění prozatímního nařízení by mělo být ve skutečnosti „marže“. Tato změna znění bodu odůvodnění však nemění závěry týkající se možného dopadu opatření na maloobchodníky. Výsledek výpočtů provedených v prozatímním nařízení zůstává platný.(120) Uvedené strany navíc svá tvrzení nepodložily, ani nepřišly s žádnými důkazy, které by umožnily určit přesnější ziskové rozpětí za účelem vyvození konečných závěrů o zájmu Společenství. Tyto strany navíc nenavrhly žádnou alternativní metodu pro posouzení dopadu cel na maloobchodníky. Na základě výše uvedeného se výpočty provedené ve 185. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.(121) Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 183. až 187. bod odůvodnění prozatímního nařízení.(122) Pokud jde o dopad opatření na dovozce, kteří, jak je vysvětleno ve 115. bodě odůvodnění výše, dodávají zboží hlavně maloobchodníkům a velkoobchodníkům se svíčkami dovezenými mimo jiné z ČLR, šetření ukázalo, že svíčky jsou často nakupovány nebo dováženy a následně baleny s různými dalšími souvisejícími předměty, jako jsou skleněné a keramické svícny. Šetření ukázalo, že svíčky mohou být prodávány rovněž za relativně nízké ceny za účelem stimulace prodeje dalších výrobků souvisejících se svíčkami, z nichž má prodejce větší zisk. Za těchto okolností se posouzení dopadu opatření na činnosti související pouze se svíčkami, ukázalo jako obtížné.(123) Na základě ověřených údajů týkajících se dvou spolupracujících dovozců však bylo zjištěno, že celková hrubá zisková rozpětí těchto společností výhradně u dotčeného výrobku nebyla nízká (značně převyšovala 25 %). Ziskové rozpětí u kategorie výrobků zahrnující


text: všechny výrobky související se svíčkami by bylo ještě vyšší. Navíc se má za to, že jakékoli zvýšení cen, nebo alespoň část případného zvýšení cen spojeného s uložením antidumpingových opatření na svíčky, by mohlo být pravděpodobně přeneseno na distribuční řetězec. Mělo se tudíž za to, že jakýkoli dopad antidumpingových opatření na celkovou činnost spojenou se svíčkami pravděpodobně nebude významný.(124) Další analýza údajů, které předložili dovozci, potvrdila, že dotčený výrobek představuje v průměru pouze 3,4 % jejich celkového obratu. U jednoho ze dvou uvedených dovozců byl tento podíl o něco vyšší a proto nelze vyloučit, že by uložení opatření mohlo mít na tohoto dovozce nepříznivý dopad. Vzhledem ke všem zájmům, které jsou v tomto případě ve hře, se však usoudilo, že dopad antidumpingových opatření na celkovou obchodní činnost dovozců, nelze v průměru považovat za významný.(125) Na základě výše uvedeného se potvrzuje závěr uvedený ve 182. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.7.3. Dopad na spotřebitele(126) Tvrzení uvedené ve 116. bodě odůvodnění výše o tom, že existují dva oddělené maloobchodní trhy a že by v důsledku antidumpingových opatření trh s méně kvalitními výrobky mohl zaniknout, se týkalo rovněž dopadu na spotřebitele, neboť spotřebitelský výběr méně kvalitních svíček by byl omezen.(127) Toto tvrzení však není podložené. Mělo se za to, že vzhledem ke struktuře maloobchodního trhu, ziskovým rozpětím dosahovaným maloobchodníky a úrovni a formě antidumpingových cel se dá rozumně očekávat, že by nemělo existovat žádné riziko zániku trhu s méně kvalitními výrobky, neboť dovozci a maloobchodníci by měli být schopni clo absorbovat, aniž by ho přenesli na zákazníky.(128) Připomíná se rovněž, že, jak se uvádí ve 131. bodě odůvodnění níže, účelem antidumpingových opatření je znovunastolit účinné obchodní podmínky na trhu Společenství ku prospěchu všech zúčastněných, včetně spotřebitelů. Výše uvedené skutečnosti a úvahy a všechny dostupné informace týkající se tohoto případu nenasvědčují žádnému významnému dopadu na spotřebitele.(129) Vzhledem k tomu, že uložení prozatímních antidumpingových cel nevyvolalo žádnou odezvu ze strany spotřebitelských sdružení, potvrzuje se závěr dosažený ve 191. bodě odůvodnění prozatímního nařízení o tom, že antidumpingová opatření by neměla mít žádný významný dopad na spotřebitele.7.4. Narušení hospodářské soutěže a obchodu(130) Jedna strana uváděla, že na základě čísel uvedených v prozatímním nařízení by samotná výroba ve Společenství nestačila k pokrytí poptávky po svíčkách ve Společenství. K pokrytí poptávky Společenství by tedy byly zapotřebí svíčky dovezené z ČLR a opatření by údajně zabránila tomu, aby se tyto svíčky dostaly na trh.(131) I když celková výroba Společenství možná není dostatečná, aby pokryla poptávku po svíčkách na trhu Společenství, připomíná se, že se svíčky dovážejí též z dalších třetích zemí a že na některé vyvážející výrobce v ČLR se opatření nevztahují, a rovněž je třeba zdůraznit, že cílem uložení antidumpingových opatření je znovunastolení účinných obchodních podmínek, a nikoli uzavření trhu vůči dovozu. Dodávky svíček na trh od všech subjektů v současné době přítomných na trhu Společenství by tudíž pokračovaly a měly by být dostačující k pokrytí poptávky na trhu, kde byly odstraněny nepříznivé účinky dumpingu působícího újmu. Uvedené tvrzení se tudíž považuje za nepodložené.(132) Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny


text: žádné další připomínky, potvrzuje se 194. a 195. bod odůvodnění prozatímního nařízení.7.5. Závěr, pokud jde o zájem Společenství(133) Na základě výše uvedeného je závěr ten, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel.8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ8.1. Úroveň pro odstranění újmy(134) Vzhledem k dosaženým závěrům týkajícím se dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství, by měla být uložena konečná antidumpingová opatření, aby se zabránilo další újmě působené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.(135) Jelikož nebyly po poskytnutí předběžných zjištění vzneseny žádné připomínky, byla ke stanovení újmu nepůsobících cen použita stejná metodika, jako je metodika popsaná ve 199. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Avšak revize popsané v 89. a 90. bodě odůvodnění byly uplatněny i při výpočtu rozpětí újmy, která byla odpovídajícím způsobem upravena.8.2. Forma a úroveň cel(136) Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené dumpingovými dovozy a aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí.(137) Vzhledem k připomínkám ze strany některých zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních zjištění a vzhledem k úpravám popsaným v tomto nařízení byla některá rozpětí pozměněna.(138) Míra dumpingu a újmy byla stanovena takto:Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí pro odstranění újmy |Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd. | 47,7 % | 28,3 % |Dalian Bright Wax Co., Ltd. | 13,8 % | 11,7 % |Dalian Talent Gift Co., Ltd. | 48,4 % | 25,9 % |Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd. | 0 % | nebylo stanoveno |M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd. | 0 % | nebylo stanoveno |Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co., Ltd. | 14,0 % | 0 % |Ningbo Kwung's Wisdom Art & Design Co., Ltd. | 0 % | nebylo stanoveno |Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd. | 18,8 % | 0 % |Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku | 31,8 % | 25,5 % |Všechny ostatní společnosti | 62,9 % | 37,1 % |(139) Jak se uvádí ve 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vzhledem ke skutečnosti, že se svíčky velmi často dovážejí v sadách spolu se stojany, svícny nebo jinými předměty, bylo považováno za vhodné stanovit cla jako pevné částky na základě objemu hořlavého materiálu svíčky včetně knotu.(140) Některé strany tvrdily, že by opatření měla být založena na valorických clech, jelikož forma opatření vycházející z hmotnosti hořlavého materiálu svíček by byla pro dovozce zatěžující a vedla by ke značnému zmatku na trhu a k jeho narušení.(141) V tomto ohledu se připomíná, že sady obsahující svíčky byly při dovozu klasifikovány jako svíčky. To znamená, že případné valorické clo by bylo uplatňováno na celou hodnotu sady. Z tohoto důvodu bylo považováno za vhodnější stanovit cla jako pevné částky na základě obsahu hořlavého materiálu svíček s cílem zamezit tomu, aby antidumpingová cla dopadala i na dovážené zboží, které je v současnosti klasifikováno jako svíčky, ale v němž může svíčka činit pouze zlomek hmotnosti nebo ceny dováženého výrobku, což by nebylo v pořádku. Z tohoto důvodu nebyl tento požadavek přijat.(142) Sazby antidumpingových cel


text: pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“(143) Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi[3] spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.(144) Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo doporučeno stanovení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly vznést námitky ke sděleným informacím. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.(145) V zájmu zajištění rovného zacházení mezi jakýmikoli novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že na jakékoli nové vývozce se bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, neboť noví vývozci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.8.3. Závazky(146) Poté, co byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě byl pojat záměr doporučit uložení konečných antidumpingových cel, nabídl jeden vyvážející výrobce z ČLR, který nebyl zařazen do vzorku, cenový závazek podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení.(147) V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčený výrobek je charakteristický stovkami svých různých typů s odlišnými vlastnostmi a značnými rozdíly v cenách. Uvedený vyvážející výrobce navrhl pouze jednu minimální dovozní cenu pro všechny výrobky, a to na úrovni, která by nezaručila odstranění dumpingu působícího újmu u všech výrobků. Navíc se rovněž konstatuje, že vysoký počet typů výrobku doslova znemožňuje stanovení rozumných minimálních cen pro každý typ výrobku, které by mohla Komise řádně monitorovat, i kdyby byl uvedený vyvážející výrobce nabídl odlišnou minimální dovozní cenu pro každý z nich. Za těchto okolností byl vyvozen závěr, že nabídku závazku je nutné odmítnout kvůli její nepraktičnosti.8.4. Konečný výběr prozatímních cel a zvláštní monitorování(148) Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných


text: cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Pokud jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, s konečnou platností se vyberou pouze částky zajištěné na úrovni prozatímních cel.(149) V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovozy, k nimž není přiložena taková faktura, podléhají zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.(150) Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.(151) Na základě připomínek a relevantních informací od dotčených společností, bylo považováno za nutné provést určité opravy v názvech společností uvedených v příloze prozatímního nařízení. V souladu s tím byly tyto změny zaneseny do seznamu společností uvedených v příloze I.PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu svíček, svící a obdobných výrobků, kromě náhrobních svíčkových světel a jiných svíčkových světel pro venkovní použití, kódů KN ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 a ex 3406 00 90 (kódů TARIC 3406 00 11 90, 3406 00 19 90 a 3406 00 90 90), pocházejících z Čínské lidové republiky.Pro účely tohoto nařízení se „náhrobními svíčkovými světly a jinými svíčkovými světly pro venkovní použití“ rozumí svíčky, svíce a obdobné výrobky, které mají alespoň jednu z těchto vlastností:1. jejich hořlavý materiál obsahuje více než 500 ppm toluenu;2. jejich hořlavý materiál obsahuje více než 100 ppm benzenu;3. mají knot o průměru nejméně 5 milimetrů;4. jsou umístěny jednotlivě v nádobách z umělé hmoty se svislými stěnami o výšce nejméně 5 cm.2. Sazba konečného antidumpingového cla se stanoví pevnou částkou v eurech za tunu hořlavého materiálu (obvykle, ale nikoli nezbytně ve formě loje, stearinu, parafínového vosku nebo jiných vosků, včetně knotu) obsaženého ve výrobcích vyrobených níže uvedenými společnostmi:Společnost | Clo (EUR za tunu hořlavého materiálu) | Doplňkový kód Taric |Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd. | 321,83 | A910 |Dalian Bright Wax Co., Ltd. | 171,98 | A911 |Dalian Talent Gift Co., Ltd. | 367,09 | A912 |Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd. | 0 | A913 |M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd. | 0 | A951 |Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co., Ltd. | 0 | A914 |Ningbo Kwung's Wisdom Art & Design Co., Ltd., a jeho společnost ve spojení Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd. | 0 | A915 |Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd. | 0 | A916


text: |společnosti uvedené v příloze I | 345,86 | A917 |všechny ostatní společnosti | 549,33 | A999 |3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena zaplacená nebo splatná stanovena pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93[4] poměrně, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměru skutečně zaplacené nebo splatné ceny.4. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 a v příloze I tohoto nařízení je podmíněno předložením platné obchodní faktury splňující požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.5. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.Článek 2Částky zajištěné formou prozatímních antidumpingových cel podle nařízení Komise (ES) č. 130/2008 týkajícího se dovozu některých svíček, svící a obdobných výrobků kódů KN ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 a ex 3406 00 90 (kódů TARIC 3406 00 11 90, 3406 00 19 90 a 3406 00 90 90) pocházejících z Čínské lidové republiky se s konečnou platností vyberou. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel, jsou uvolněny. Pokud jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, s konečnou platností se vyberou pouze částky zajištěné na úrovni prozatímních cel.Článek 3Pokud jakákoli strana z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že během období šetření, tj. od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007, nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, o tom, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a o tom, že po skončení období šetření buď vyvezl dotčené zboží do Společenství nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Společenství, Rada může na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2, tak aby bylo pro uvedenou stranu stanoveno clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku, tj. 345,86 EUR za tunu hořlavého materiálu.Článek 4Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyně[...] PŘÍLOHA I: Čínští spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorkuDoplňkový kód TARIC A917Beijing Candleman Candle Co., Ltd. | Beijing |Cixi Shares Arts & Crafts Co., Ltd. | Cixi |Dalian All Bright Arts & Crafts Co., Ltd. | Dalian |Dalian Aroma Article Co., Ltd. | Dalian |Dalian Glory Arts & crafts Co., Ltd. | Dalian |Dandong Kaida Arts & crafts Co., Ltd. | Dandong |Dehua Fudong Porcelain Co., Ltd. | Dehua |Dongguan Xunrong Wax Industry Co.,Ltd. | Dongguan |Fushun Hongxu Wax Co., Ltd. | Fushun |Fushun Pingtian Wax Products Co., Ltd. | Fushun |Future International (Gift) Co., Ltd. | Taizhou |Greenbay Craft (Shanghai)Co., Ltd. | Shanghai |Horsten Xi'an Innovation Co., Ltd. | Xian |Ningbo Hengyu Artware Co., Ltd. | Ningbo


text: |Ningbo Junee Gifts Designers & Manufacturers Co., Ltd | Ningbo |Qingdao Allite Radiance Candle Co., Ltd. | Qingdao |Shanghai Changran Industrial & Trade Co., Ltd. | Shanghai |Shanghai Daisy Gifts Manufacture Co., Ltd. | Shanghai |Shanghai EGFA International Trading Co., Ltd. | Shanghai |Shanghai Huge Scents Factory | Shanghai |Shanghai Kongde Arts & Crafts Co., Ltd. | Shanghai |Shenyang Shengwang Candle Co., Ltd. | Shenyang |Shenyang Shenjie Candle Co., Ltd. | Shenyang |Taizhou Dazhan Arts & Crafts Co., Ltd. | Taizhou |Xin Lian Candle Arts & Crafts Factory | Zhongshan |Zhaoyuan Arts & Crafts Co., Ltd. | Huangyan, Taizhou |Zhejiang Aishen Candle Arts & Crafts Co., Ltd. | Jiaxing |Zhejiang Hong Mao Household Co., Ltd. | Taizhou |Zhejiang Neeo Home Decoration Co., Ltd. | Taizhou |Zhejiang Ruyi Industry Co., Ltd. | Taizhou |Zhongshan Zhongnam Candle Manufacturer Co., Ltd. a její společnost ve spojení Zhongshan South Star Arts & Crafts Manufacturing Co., Ltd. | Zhongshan |Příloha IIPlatná obchodní faktura zmíněná v čl. 1 odst. 4 tohoto nařízení musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který fakturu vystavil, v tomto formátu:5. Jméno a funkce odpovědného pracovníka společnosti, která obchodní fakturu vystavila.6. Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný, stvrzuji, že [objem] svíček, svící a obdobných výrobků prodaných na vývoz do Evropského společenství, na něž se vztahuje tato faktura, byl vyroben (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že informace uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.Datum a podpis.“[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.[2] Úř. věst. L 306, 15.11.2008, s. 22.[3] Evropská komise, Generální ředitelství pro obchod, ředitelství H, kancelář N105 04/092, 1049 Brusel, Belgie.[4] Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 13.12.2021
 COM(2021) 783 final
 2021/0412(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci smíšeného výboru zřízeného na základě Evropsko-středomořské prozatímní dohody o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy (PS) na Západním břehu Jordánu a v Pásmu Gazy na straně druhé, pokud jde o prodloužení akčního plánu EU-PS
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí, kterým se stanoví postoj Unie v rámci smíšeného výboru zřízeného na základě Evropsko-středomořské prozatímní dohody o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské správy (PS) na Západním břehu Jordánu a v Pásmu Gazy na straně druhé (dále jen „prozatímní dohoda o přidružení“) v souvislosti s plánovaným přijetím doporučení týkajícího se prodloužení akčního plánu EU-PS.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Prozatímní dohoda o přidružení
 Prozatímní dohoda o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi EU a Organizací pro osvobození Palestiny jménem palestinské samosprávy (dále jen „dohoda“) z roku 1997 tvoří právní základ dvoustranných vztahů mezi Evropskou unií a palestinskou samosprávou. Tato dohoda stanoví bezcelní přístup pro palestinské průmyslové zboží na trhy EU a postupné odstranění cel z vývozu EU do Palestiny
 1* během pěti let. V souladu s článkem 1 má dohoda za cíl:
 –vytvořit vhodný rámec pro komplexní dialog umožňující rozvoj úzkých vztahů mezi stranami,
 –vytvořit podmínky pro postupnou liberalizaci obchodu,
 –podporovat rozvoj vyvážených hospodářských a sociálních vztahů mezi stranami prostřednictvím dialogu a spolupráce,
 –přispět k sociálnímu a hospodářskému rozvoji Západního břehu Jordánu a Pásma Gazy.
 –podporovat regionální spolupráci za účelem konsolidace mírového soužití a hospodářské a sociální stability,
 –podporovat spolupráci v dalších oblastech, které jsou ve vzájemném zájmu.
 Dohoda vstoupila v platnost dne 1. července 1997.
 2.2.Smíšený výbor
 Smíšený výbor je zřízen v článku 63 prozatímní dohody o přidružení. Smíšený výbor pravomoc přijímat rozhodnutí v případech uvedených v této dohodě a rovněž v ostatních případech nutných pro dosažení cílů stanovených touto dohodou. Přijatá rozhodnutí jsou pro strany závazná. Úřad předsedy smíšeného výboru vykonává střídavě zástupce EU a palestinské samosprávy v souladu s podmínkami stanovenými v jednacím řádu a schází z podnětu předsedy jednou za rok a tehdy, když to vyžadují okolnosti.
 2.3.Zamýšlený akt smíšeného výboru
 Smíšený výbor má přijmout doporučení o prodloužení akčního plánu EU-PS („zamýšlený akt“). V souladu s článkem 10 jednacího řádu smíšeného výboru bude doporučení přijato písemným postupem.
 Smyslem zamýšleného aktu je na tři roky prodloužit platnost akčního plánu EU–PS, aby se zajistilo pokračování spolupráce obou stran. Zamýšlený akt se stane pro strany závazným v souladu s článkem 63 prozatímní dohody o přidružení, který stanoví, že smíšený výbor může přijímat rozhodnutí a vydávat vhodná doporučení
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Postoj, který má Evropská unie zaujmout ve smíšeném výboru zřízeném prozatímní dohodou o přidružení k přijetí doporučení o prodloužení akčního plánu EU-PS na tři roky, vychází ze znění doporučení v příloze tohoto rozhodnutí.
 Obě strany opakovaně potvrdily bohatost a


text:
životnost vztahů mezi Evropskou unií a PS a své plné odhodlání v rozvoji těchto vztahů v oblastech společného zájmu pokračovat.
 Prodloužení akčního plánu je proto v zájmu stran dohody.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU) zavádí rozhodnutí, jimiž se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, jimiž se dotyčný orgán řídí. Tento pojem zahrnuje rovněž nástroje, jež podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 2
 .
 4.1.2.Použití na stávající případ
 Smíšený výbor je orgán zřízený prozatímní dohodou o přidružení.
 Akt, který má smíšený výbor přijmout, představuje akt s právními účinky.
 Zamýšlený akt má právní účinky, neboť prodlouží stávající akční plán EU-PS na tři roky.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2.Použití na stávající případ
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu souvisí se spoluprací s třetí zemí v rámci prozatímní dohody o přidružení, přijaté na základě článků 207 a 209 Smlouvy o fungování EU, a evropské politiky sousedství.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí jsou tudíž články 207 a 209 Smlouvy o fungování EU.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí Rady by měly být články 207 a 209 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
 5.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Vzhledem k tomu, že akt smíšeného výboru změní dobu trvání akčního plánu EU-PS, je vhodné zveřejnit jej po jeho přijetí v souladu s jednacím řádem Smíšeného výboru EU-PS v Úředním věstníku Evropské unie.
 2021/0412 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci smíšeného výboru zřízeného na základě Evropsko-středomořské prozatímní dohody o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy (PS) na Západním břehu Jordánu a v Pásmu Gazy na straně druhé, pokud jde o prodloužení akčního plánu EU-PS
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 207 a 209 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem


text:
k těmto důvodům:
 (1)Evropsko-středomořská prozatímní dohoda o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na Západním břehu Jordánu a v Pásmu Gazy na straně druhé byla uzavřena Unií rozhodnutím Rady ze dne 24. února 1997 a vstoupila v platnost dnem 1. července 1997.
 (2)Strany dohody souhlasí, že stávající akční plán nadále odráží výsadní partnerství EU-PS a podporuje provádění Evropsko-středomořské prozatímní dohody o přidružení.
 (3)V souladu s článkem 63 dohody může smíšený výbor přijímat rozhodnutí a vydávat vhodná doporučení.
 (4)Smíšený výbor má písemným postupem přijmout doporučení o prodloužení akčního plánu EU-PS o tři roky.
 (5)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru, neboť doporučení bude mít právní účinky.
 (6)Prodloužení akčního plánu na tři roky poskytne stranám plnou příležitost pokročit v jejich spolupráci v nadcházejících letech, včetně případného jednání o prioritách partnerství,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj Unie v rámci smíšeného výboru zřízeného na základě Evropsko-středomořské prozatímní dohody o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské správy (PS) na Západním břehu Jordánu a v Pásmu Gazy na straně druhé vychází ve věci prodloužení akčního plánu evropské politiky sousedství EU-PS z návrhu rozhodnutí smíšeného výboru přiloženého k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi a vysokému představiteli.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 * Toto označení se nesmí vykládat jako uznání Státu Palestina a nejsou jím dotčeny individuální postoje členských států k této otázce.
 (2)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 13.12.2021
 COM(2021) 783 final
 PŘÍLOHA
 návrhu ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci smíšeného výboru zřízeného na základě Evropsko-středomořské prozatímní dohody o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy (PS) na Západním břehu Jordánu a v Pásmu Gazy na straně druhé, pokud jde o prodloužení akčního plánu EU–PS
 PŘÍLOHA
 DOPORUČENÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-OOP č. xxx, kterým se schvaluje prodloužení akčního plánu EU–PS [XXX 2021]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EU-OOP,
 s ohledem na Evropsko-středomořskou prozatímní dohodu o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na Západním břehu Jordánu a v Pásmu Gazy na straně druhé („prozatímní dohoda o přidružení“),
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Evropsko-středomořská prozatímní dohoda o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na Západním břehu Jordánu a v Pásmu Gazy na straně druhé (dále jen „prozatímní dohoda o přidružení“) byla podepsána dne 24. února 1997 a vstoupila v platnost dne 1. července 1997.
 (2)V souladu s článkem 63 prozatímní dohody o přidružení může Smíšený výbor přijímat rozhodnutí a vydávat vhodná doporučení.
 (3)Článek 10 jednacího řádu smíšeného výboru


text:
stanoví možnost přijímat rozhodnutí písemným postupem mezi zasedáními, jestliže se tak obě smluvní strany dohodnou.
 (4)Prodloužení akčního plánu EU–PS na tři roky poskytne stranám příležitost pokročit v jejich spolupráci v nadcházejících letech, včetně případného jednání o prioritách partnerství,
 DOPORUČUJE:
 Článek 1
 Smíšený výbor doporučuje písemným postupem, aby byl akční plán EU–PS prodloužen na dobu tří let ode dne přijetí prodloužení.
 Článek 2
 Toto doporučení vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V xx, [xxxxx 2021].
 Za smíšený výbor EU-OOP
 předseda/předsedkyně
 ***


text:
 |
 52011PC0609
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o programu Evropské unie pro sociální změny a inovace /* KOM/2011/0609 v konečném znění - 2011/0270 (COD) */
 {SEC(2011)1130
 final}
 {SEC(2011)1131
 final}
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 ·
 Obecné souvislosti
 Společnost v různých státech
 Evropy stojí před mnoha úkoly a problémy vyplývajícími ze zvýšené
 celosvětové konkurence, rychlého tempa technického pokroku, demografických
 trendů a změny klimatu. Tuto situaci ještě ztížila nedávná
 hospodářská a finanční krize, která zasáhla všechny členské
 státy a regiony v Unii. V oblasti
 politiky zaměstnanosti a sociální politiky čelí Unie i nadále
 složitým problémům, jako jsou například:
 –
 vysoká míra nezaměstnanosti, zvláště
 u osob s nízkou kvalifikací, mladých lidí, starších pracovníků,
 migrantů a osob se zdravotním postižením,
 –
 stále roztříštěnější trh práce, na
 němž se objevují pružnější způsoby organizace práce, a další
 problémy, jež mají dopad na jistotu zaměstnání a pracovní podmínky,
 –
 zmenšující se objem pracovních sil a rostoucí
 tlak na systémy sociální ochrany v důsledku demografických změn,
 –
 obtíže při spojování práce s povinnostmi
 péče o děti a dosahování udržitelné rovnováhy pracovního
 a rodinného života, které brání osobnímu a rodinnému rozvoji,
 –
 nepřijatelně vysoký počet lidí
 žijících pod hranicí chudoby a v podmínkách sociálního vyloučení.
 Krize
 také zvýraznila úzké vazby a přesahy mezi jednotlivými ekonomikami EU-27,
 zejména v eurozóně, kdy existence či naopak neexistence reforem
 v jedné zemi ovlivňuje výkonnost ostatních zemí. Z toho vyplývá,
 že při řešení těchto problémů je koordinovaný postup na
 úrovni Unie účinnější než individuální akce jednotlivých
 členských států. Aby byly reformy účinné, musí být také co
 nejvíce založeny na objektivních podkladech. Zapojení tvůrců politik
 a dalších zúčastněných stran do společného procesu
 učení a vývoje a testování nových přístupů
 pravděpodobně povede k tomu, že bude strategie Evropa 2020
 šířeji akceptována a že se s ní lidé více ztotožní a přijmou
 ji za vlastní. V této souvislosti mohou být sociální inovace a zejména
 sociální experimentování účinným nástrojem pro formování reforem a úpravy
 politik, jež jsou nezbytné k realizaci strategie Evropa 2020.
 Vypracování
 a většímu rozšíření přístupu založeného na sociálních
 inovacích v Unii však brání řada faktorů, mezi něž
 patří:
 –
 nedostatečná znalost potřeb a schopností
 organizací občanské společnosti, sociálních podniků a sociálních
 podnikatelů a organizací veřejného sektoru,
 –
 roztříštěnost úsilí a zdrojů, jejich
 nedostatečná transparentnost a zviditelnění, omezená
 finanční podpora a nedostatečné technické dovednosti, které by
 mohly organizacím pomoci vyvíjet a poskytovat sociální inovace,
 –
 nízká úroveň zapojení občanů a podniků;
 –
 nedostatečné šíření osvědčených
 postupů a jejich malé uplatňování v širším
 měřítku,
 –
 špatné metody hodnocení dopadů jednotlivých
 opatření a politik.
 Ačkoli
 řešení socioekonomických problémů je v prvé řadě úkolem
 členských států a regionů a rozhodnutí je nutno co nejvíce
 přiblížit občanům, má Unie důležitou úlohu v tom,
 že musí uvést na pořad jednání potřebu určitých reforem,
 identifikovat překážky, jež brání změnám, a způsoby, jak je
 překonat, zajistit dodržování stávajících pravidel na úrovni Unie, podporovat
 sdílení osvědčených postupů a vzájemné učení, jakož i
 sociální inovace a celoevropské přístupy.
 ·
 Odůvodnění návrhu
 Program Evropské unie pro sociální
 změny a inovace je založen na třech


text:
stávajících nástrojích,
 jimiž jsou:
 –
 program Progress zavedený rozhodnutím
 č. 1672/2006/ES,
 –
 EURES,
 –
 evropský nástroj mikrofinancování Progress pro
 oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování zřízený
 rozhodnutím č. 283/2010/EU.
 Program Progress
 V rámci svého
 dosahu má politika zaměstnanosti a sociální politika Unie
 především zajistit kolektivní postup a účinnou koordinaci
 politik mezi členskými státy. Rámec poskytuje Smlouva (SEU), která stanoví
 dva hlavní druhy opatření, a to koordinaci (přijímání
 opatření, jež mají podporovat spolupráci mezi členskými státy)
 a právní předpisy (přijímání minimálních požadavků
 prostřednictvím směrnic).
 Předchozí
 zkušenosti s podporou spolupráce mezi členskými státy v oblasti
 zaměstnanosti a sociálních věcí poukazují na řadu
 faktorů, které ovlivňují úspěšnost koordinovaných opatření
 formou politik, včetně jednotné konceptualizace klíčových
 faktorů a jejich vzájemné provázanosti (např. jak vysvětlit
 chudobu pracujících, jak řešit nerovnosti v oblasti zdraví), společné
 terminologie a měření umožňujících sledovat a hodnotit
 účinnost, srovnatelných údajů a konvergence nebo synergických
 efektů mezi cíli, hodnotami a zájmy různých
 zúčastněných stran.
 Od svého vzniku
 přispívá program Progress k zajišťování účinných opatření
 formou politik. Posílený rámec politik vyplývající z nové strategie Evropa
 2020 znamená ještě silnější potřebu tvorby politik podložené
 fakty tak, aby politiky a právní předpisy Unie reagovaly na
 socioekonomické problémy. Program, který nahradí původní program Progress,
 bude Komisi pomáhat plnit tyto její úkoly:
 –
 zjišťování skutečného stavu a shromažďování
 podkladů o vývoji příslušných politik,
 –
 sledování a podávání zpráv o pokroku
 dosaženém členskými státy při plnění společných priorit
 a cílů Unie,
 –
 zajišťování účinného a jednotného
 uplatňování práva Unie,
 –
 modernizace právních předpisů
 Unie upravujících pracovní podmínky v souladu se zásadami
 inteligentní regulace.
 EURES
 Volný pohyb
 pracovníků, jedna ze čtyř základních svobod zakotvených ve
 Smlouvě, přispívá k hospodářskému rozvoji a sociální
 soudržnosti v Unii. Geografickou mobilitu v Unii však omezuje
 řada překážek, od právních a správních překážek přes
 náklady na bydlení, přenositelnost důchodů a jazykové
 bariéry až po nedostatečnou transparentnost problematiky volných
 pracovních míst a podpory pro vyhledávání vhodných uchazečů
 podle nabídky pracovních míst. Sítě EURES má za cíl zlepšit
 transparentnost trhů práce tím, že zpřístupňuje volná pracovní
 místa na portálu pracovní mobility EURES, a poskytovat podporu pro služby
 v oblasti informování, poradenství a vedení na vnitrostátní i přeshraniční
 úrovni.
 Zároveň se
 změnila úloha veřejných služeb zaměstnanosti v důsledku
 nedávné hospodářské krize a potřeby služeb více přizpůsobených
 specifickým potřebám. Veřejné služby zaměstnanosti by se měly
 stát poskytovateli celoživotního vzdělání a nabízet širokou škálu služeb (jako
 je například hodnocení dovedností, odborná příprava, profesní
 poradenství, vyhledávání volných pracovních míst podle profilu
 uchazečů, poradenství pro klienty) a zohledňovat potřeby
 osob, které jsou nejvíce vzdálené od trhu práce. Kromě toho by měla
 síť EURES podporovat nové pracovní metody pro spolupráci se soukromými
 službami zaměstnanosti.
 Evropský
 nástroj mikrofinancování Progress
 Jedním ze
 způsobů. jak mohou nezaměstnaní získat práci, je stát se osobou
 samostatně výdělečně činnou. Klíčovou úlohu
 při dosahování cílů strategie Evropa 2020 hraje vytváření
 pracovních míst prostřednictvím zakládání a konsolidace nových
 podniků: významný počet nových pracovních míst v Unii vytvářejí
 nově založené firmy a téměř 85 % těchto
 pracovních míst vzniká v mikropodnicích. V této souvislosti však Unie
 ani zdaleka nevyužívá veškerý svůj potenciál.


text:
Jednou z hlavních
 překážek zakládání nových podniků je nedostatečný přístup
 k finančním prostředkům, zejména k mikroúvěrům,
 který ještě zhoršila nedávná hospodářská krize. Evropský
 mikrofinanční sektor dosud není dostatečně vyspělý. Pro
 jeho další růst je nezbytné, aby mikrofinanční instituce v Unii
 vybudovaly a udržovaly vhodné modely financování. Proto je
 jednoznačně třeba posílit zvyšování institucionální
 způsobilosti (zejména nebankovních mikrofinančních institucí) s cílem
 pokrýt náklady na zřízení podniku a zajistit finanční
 prostředky pro poskytování úvěrů vysoce rizikových cílovým
 skupinám.
 Cílem programu
 Evropské unie pro sociální změny a inovace je zvýšit soudržnost
 opatření EU v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti tak,
 že propojí program Progress, síť EURES a evropský nástroj
 mikrofinancování Progress a bude vycházet z jejich provádění.
 Tento program navíc poskytuje příležitost zjednodušit provádění
 prostřednictvím společných ustanovení, jež se týkají mimo jiné
 například společných obecných cílů, společné typologie
 opatření a racionalizace podávání zpráv a hodnocení.
 Zároveň tento program vymezuje omezený soubor zvláštních ustanovení, jež
 se vztahují na jeho tři osy (Progress, EURES a mikrofinancování
 a sociální podnikání) za účelem zohlednění právních
 požadavků (včetně pravidel projednávání ve výborech, jež se
 vztahují pouze na osu, která se týká programu Progress, a geografického
 pokrytí a zvláštních požadavků na podávání zpráv a hodnocení
 v případě osy týkající se mikrofinancování a sociálního
 podnikání).
 ·
 Cíle návrhu
 Program bude
 usilovat o dosažení těchto obecných cílů:
 (a)
 posilovat odpovědnost hlavních unijních
 a vnitrostátních tvůrců politik, jakož i ostatních
 zúčastněných stran za dosahování cílů Unie v oblasti
 zaměstnanosti, v sociální oblasti a v oblasti pracovních
 podmínek, aby došlo k realizaci konkrétních a koordinovaných opatření
 na úrovni Unie i jednotlivých členských států;
 (b)
 podporovat vypracování přiměřených,
 dostupných a účinných systémů sociální ochrany a trhů
 práce a usnadnit reformu politiky podporou řádné správy věcí
 veřejných, vzájemného učení a sociálních inovací;
 (c)
 modernizovat právní předpisy Unie v souladu
 se zásadami inteligentní regulace a zajistit účinné uplatňování
 práva EU v záležitostech souvisejících s pracovními podmínkami;
 (d)
 podporovat geografickou mobilitu pracovníků
 a zvýšit pracovní příležitosti rozvíjením trhů práce v Unii,
 které jsou otevřené a přístupné všem;
 (e)
 podporovat zaměstnanost a sociální
 začlenění zvyšováním dostupnosti a přístupnosti
 mikrofinancování pro ohrožené skupiny a mikropodniky a zlepšením
 přístupu sociálních podniků k finančním
 prostředkům.
 Části programu
 Progress, které se týkají rovnosti pohlaví a zákazu diskriminace, budou
 začleněny do nových nástrojů v oblasti spravedlnosti.
 Při sledování svých cílů však program Evropské unie pro sociální
 změny a inovace podporuje zohlednění rovnosti žen a mužů
 a zákazu diskriminace ve všech oblastech.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 ·
 Konzultace se zúčastněnými stranami
 V rámci revize
 současného programu Progress uspořádala Komise dvoustupňovou
 konzultaci:
 1.
 Byla zřízena pracovní skupina složená ze
 zástupců klíčových zúčastněných stran tohoto programu, aby
 Komisi poskytla soubor doporučení ohledně koncepce, cílů,
 provádění a financování budoucího nástroje.
 2.
 Od 4. dubna do 27. května 2011
 proběhla veřejná internetová konzultace o nástroji, který
 nahradí původní program Progress.
 V průběhu
 roku 2011 se v rámci setkání pracovní skupiny EURES a vedoucích
 představitelů veřejných služeb zaměstnanosti konala
 zvláštní jednání o budoucnosti sítě EURES.
 Pokud jde o mikrofinancování,
 Komise shromáždila stanoviska Evropské


text:
mikrofinanční sítě (EMS),
 která zastupuje mikrofinanční sektor Unie, řídících orgánů
 Evropského sociálního fondu a Evropského investičního fondu (který
 jménem Komise provádí nástroj mikrofinancování Progress) a Evropské
 investiční banky. Kromě toho byly vzaty v úvahu poznatky ze dvou
 pracovních setkání uspořádaných útvary Komise, které se týkaly jak
 mikrofinancování, tak podpory sociálního podnikání.
 ·
 Posouzení dopadů
 Bylo provedeno
 sloučené posouzení dopadů finančních nástrojů, za něž
 zodpovídá Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci
 a začlenění, které se týkalo Evropského sociálního fondu,
 Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, programu Progress,
 sítě EURES a nástroje mikrofinancování Progress[1].
 V rámci posouzení dopadů byly zvažovány tři možnosti:
 –
 Možnost č. 1: žádná změna
 politiky: v rámci této varianty by program
 Progress, síť EURES a nástroj mikrofinancování Progress i nadále
 existovaly jako samostatné nástroje provozované vedle Evropského sociálního
 fondu.
 –
 Možnost č. 2: nový integrovaný program
 pro sociální změny a inovace: nový program
 je tvořen třemi samostatnými, třebaže navzájem se
 doplňujícími osami: programem Progress, sítí EURES a mikrofinancováním
 a sociálním podnikáním.
 –
 Možnost č. 3: jediný nástroj pro
 zaměstnanost a sociální věci: tento
 nástroj by obsahoval prvek sdíleného řízení (Evropský sociální fond)
 a prvek přímého řízení.
 Z posouzení
 dopadů vyplývá závěr, že upřednostňovanou variantou je
 možnost č. 2, která by přinesla největší výhody z hlediska
 zvýšení účinnosti, kritického množství, soudržnosti a efektivity
 a přitom by neobsahovala politická a institucionální rizika.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 ·
 Právní základ
 Návrh je založen na čl. 46
 písm. d), článku 149, čl. 153 odst. 2 písm. a)
 a čl. 175 třetím pododstavci Smlouvy.
 ·
 Zásady subsidiarity a proporcionality
 Jelikož cílů navrhovaného programu pro
 sociální změny a inovace nelze v uspokojivé míře dosáhnout
 na úrovni členských států, může Unie přijmout opatření
 v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o Evropské
 unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném
 článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je k dosažení
 těchto cílů nezbytné.
 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Finanční prostředky
 vyčleněné pro provádění programu na období od 1. ledna 2014
 do 31. prosince 2020 budou činit 958,19 milionu EUR (v
 současných cenách).
 2011/0270 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY
 o programu Evropské unie pro sociální
 změny a inovace
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA
 EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 46 písm. d), článek 149,
 čl. 153 odst. 2 písm. a) a čl. 175
 třetí odstavec uvedené smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 poté, co postoupily návrh legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[2],
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů[3],
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 V souladu se sdělením Komise
 „Rozpočet – Evropa 2020“[4], které doporučuje
 racionalizovat a zjednodušit nástroje Unie pro financování a posílit
 jejich zaměření na přidanou hodnotu Unie a na dopady
 a výsledky, se tímto nařízením zavádí program Evropské unie pro
 sociální změny a inovace (dále jen „program“) s cílem zajistit
 pokračování a rozvoj činností vykonávaných na základě
 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1672/2006/ES ze dne 24.
 října 2006, kterým


text:
se zavádí program Společenství pro
 zaměstnanost a sociální solidaritu – Progress[5],
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 ze dne 5.
 dubna 2011 o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie[6]
 a rozhodnutí Komise 2003/8/ES ze dne 23. prosince 2002, kterým se provádí
 nařízení Rady (EHS) č. 1612/68, pokud jde o vyřizování
 nabídek volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání[7]
 a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 283/2010/EU ze dne
 25. května 2010, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování
 Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování[8]
 (dále jen „nástroj mikrofinancování“).
 (2)
 Evropská rada na svém zasedání dne
 17. června 2010 potvrdila návrh Komise ohledně strategie Evropa
 2020 pro zaměstnanost a inteligentní a udržitelný růst
 podporující začlenění, který stanoví pět hlavních cílů
 (včetně tří, jež se týkají zaměstnanosti, boje proti
 chudobě a sociálnímu vyloučení, a vzdělávání) a sedm
 stěžejních iniciativ, a tak představuje ucelený rámec politiky
 pro nadcházející desetiletí. Závěry Evropské rady obhajovaly úplnou
 mobilizaci vhodných nástrojů a politik EU na podporu dosažení
 společných cílů a vyzvaly členské státy, aby zesílily
 koordinovaný postup.
 (3)
 V souladu s čl. 148
 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie přijala Rada dne
 21. října 2010 hlavní zásady politiky zaměstnanosti, které
 společně s hlavními směry hospodářských politik
 členských států a Unie přijatými v souladu s článkem 121
 Smlouvy tvoří integrované hlavní směry strategie Evropa 2020. Program
 by měl přispět k uplatňování integrovaných hlavních
 směrů strategie Evropa 2020, a to zejména bodů
 č. 7, 8 a 10, a podporovat provádění stěžejních
 iniciativ se zvláštním ohledem na iniciativy Evropská platforma pro boj proti
 chudobě a sociálnímu vyloučení, Program pro nové dovednosti
 a pracovní místa a Mládež v pohybu.
 (4)
 Evropská platforma pro boj proti chudobě
 a sociálnímu vyloučení a stěžejní iniciativy Unie inovací
 shledávají sociální inovace účinným nástrojem pro řešení sociálních
 problémů vyplývajících ze stárnutí obyvatelstva, chudoby,
 nezaměstnanosti, nových způsobů organizace práce a životního
 stylu a očekávání občanů, co se týče sociální
 spravedlnosti, vzdělávání a zdravotní péče. Program by měl
 podporovat opatření na posílení sociálních inovací v těch
 oblastech politiky, které spadají do jeho působnosti ve veřejném,
 soukromém a terciárním sektoru, s náležitým přihlédnutím k úloze
 regionálních a místních orgánů. Především by měl pomoci
 určit a vyhodnotit inovativní řešení a postupy a zajistit
 jejich využívání ve větším měřítku, a to
 prostřednictvím sociálního experimentování s cílem účinněji
 napomáhat členským státům při reformování jejich trhů práce
 a politik sociální ochrany. Měl by také fungovat jako katalyzátor pro
 nadnárodní partnerství a vytváření sítí mezi subjekty veřejného,
 soukromého a terciárního sektoru a podporovat jejich zapojení do
 navrhování a uplatňování nových přístupů k řešení
 naléhavých sociálních potřeb a problémů.
 (5)
 V souladu se strategií Evropa 2020 by měl
 program usilovat o ucelený přístup k podpoře
 zaměstnanosti a k boji proti sociálnímu vyloučení a chudobě.
 Jeho provádění by se mělo racionalizovat a zjednodušit, zejména
 prostřednictvím souboru společných ustanovení, jež se týkají mimo
 jiné například společných obecných cílů, společné typologie
 opatření, jakož i opatření v oblasti sledování a hodnocení. Program by se měl
 rovněž zaměřit na velké projekty s jasnou přidanou
 hodnotou EU, aby bylo


text:
dosaženo kritického množství a snížení
 administrativní zátěže jak pro příjemce, tak pro Komisi. Kromě
 toho by se měly více využívat možnosti zjednodušeného vykazování
 nákladů (financování paušální částkou nebo pevnou sazbou), zejména
 při provádění programů mobility. Program by měl být
 jednotným kontaktním místem pro poskytovatele mikrofinancování
 zajišťujícím finanční prostředky na mikroúvěry, zvyšování
 způsobilosti a technickou pomoc. A konečně, program by
 měl zajistit rozpočtovou flexibilitu vytvořením rezervy, která
 se má každoročně rozdělit v závislosti na prioritách
 politik.
 (6)
 Unie by se měla vybavit spolehlivou
 analytickou základnou umožňující podporovat tvorbu politik v oblasti
 zaměstnanosti a v sociální oblasti. Taková základna objektivních
 podkladů dodává vnitrostátním opatřením přidanou hodnotu tím, že
 poskytuje unijní rozměr a porovnání pro shromažďování údajů
 a vypracovávání statistických nástrojů, metod a společných
 ukazatelů, aby tak vznikl celkový obraz situace v oblasti
 zaměstnanosti, sociální politiky a pracovních podmínek v celé
 Unii a aby bylo zajištěno kvalitní hodnocení účinnosti a efektivity
 programů a politik.
 (7)
 Unie má jedinečné předpoklady poskytnout
 celounijní platformu pro výměnu politik a vzájemné učení mezi
 členskými státy v oblasti zaměstnanosti a sociálních
 věcí. Znalost politik uplatňovaných v jiných zemích a jejich
 výsledků rozšiřuje škálu možností pro tvůrce politik, spouští
 vývoj nových politik a podporuje vnitrostátní reformy.
 (8)
 Ústředním bodem sociální politiky Unie je
 zajistit existenci minimálních standardů a neustálé zlepšování
 pracovních podmínek v Unii. Unie má důležitou úlohu při
 zajišťování toho, aby byl legislativní rámec v souladu se zásadami
 „inteligentní regulace“ přizpůsoben měnícím se
 způsobům organizace práce a novým zdravotním a bezpečnostním
 rizikům, a při financování opatření, jež mají zlepšit
 dodržování pravidel Unie na ochranu práv pracovníků.
 (9)
 Organizace občanské společnosti
 činné na různých úrovních mohou hrát důležitou úlohu při
 plnění cílů programu, a to svým zapojením do procesu tvorby
 politik a svým přínosem k sociálním inovacím.
 (10)
 Unie usiluje o posílení
 sociálního rozměru globalizace tím, že na mezinárodní úrovni podporuje
 normy zajišťující slušné pracovní podmínky, a to buď přímo
 ve vztahu k třetím zemím nebo nepřímo prostřednictvím
 spolupráce s mezinárodními organizacemi. V souladu
 s tím je nutno rozvíjet vhodné vztahy s třetími zeměmi,
 které se programu neúčastní, s cílem přispět k dosažení
 jeho cílů, a to s ohledem na veškeré důležité dohody mezi
 těmito zeměmi a Unií. To může zahrnovat účast
 zástupců těchto třetích zemí na akcích společného zájmu
 (jako jsou například konference, pracovní setkání a semináře),
 které se konají v zemích zapojených do programu. Kromě toho by se
 měla rozvíjet spolupráce s mezinárodními organizacemi, zejména
 s Mezinárodní organizací práce (MOP), Radou Evropy a Organizací pro
 hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), aby byl program
 prováděn takovým způsobem, který zohledňuje úlohu těchto
 organizací.
 (11)
 V souladu s články 45 a 46
 Smlouvy obsahuje nařízení (EU) č. 492/2011 ustanovení k dosažení
 volného pohybu pracovníků zajištěním úzké spolupráce mezi
 členskými státy a Komisí. Síť EURES by měla podporovat
 lepší fungování trhů práce usnadněním nadnárodní geografické mobility
 pracovníků, umožněním větší transparentnosti na trhu práce,
 zajištěním vyřizování nabídek volných pracovních míst a žádostí
 o zaměstnání a podporou činností v oblasti služeb
 týkajících se náboru pracovníků, poradenství a vedení na národní
 i přeshraniční úrovni,


text:
a tím přispívat k cílům
 strategie Evropa 2020.
 (12)
 Rozsah působnosti sítě EURES by se
 měl rozšířit tak, aby síť vyvíjela a podporovala cílené
 programy mobility na úrovni Unie s cílem obsazovat volná pracovní místa
 tam, kde byly zjištěny nedostatky trhu práce. V souladu s článkem 47 Smlouvy by měl tento program usnadňovat
 mobilitu mladých pracovníků.
 (13)
 Strategie Evropa 2020, a zejména bod
 č. 7 hlavních směrů, shledává samostatnou
 výdělečnou činnost a podnikání zásadními předpoklady
 dosažení inteligentního a udržitelného růstu podporujícího
 začlenění[9].
 (14)
 Nedostatečný přístup k úvěrům
 je jednou z hlavních překážek zakládání podniků, zejména u lidí
 nejvíce vzdálených trhu práce. Úsilí Unie a jednotlivých států
 v této oblasti je nutno zintenzívnit, aby se zvýšila nabídka
 mikrofinancování a uspokojila poptávka těch, kteří to nejvíce
 potřebují, a zejména nezaměstnaných a ohrožených osob,
 které chtějí založit nebo dále rozvíjet mikropodnik, a to i na
 základě samostatné výdělečné činnosti, ale nemají
 přístup k úvěrům. Jako první krok zřídily Evropský
 parlament a Rada v roce 2010 nástroj mikrofinancování.
 (15)
 Větší zpřístupnění mikrofinancování
 na mladém mikrofinančním trhu Unie vyžaduje zvýšení institucionální
 způsobilosti poskytovatelů mikrofinancování a zejména
 nebankovních mikrofinančních institucí, kterou je nutno posílit v souladu
 se sdělením Komise „Evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěrů“[10].
 (16)
 Sociální podniky jsou úhelným kamenem evropského
 pluralitního sociálně tržního hospodářství. Mohou být hnací silou
 společenských změn tím, že nabízejí inovativní řešení, a tudíž
 významně přispívají k plnění cílů strategie Evropa
 2020. Program by měl zlepšit přístup sociálních podniků k finančním
 prostředkům, a tím přispět k iniciativě pro
 sociální podnikání, kterou Komise zavedla[11].
 (17)
 Aby se využily zkušenosti mezinárodních
 finančních institucí, a zejména skupiny Evropské investiční
 banky, měla by Komise provádět opatření zahrnující
 mikrofinancování a sociální podnikání nepřímo, a to tím, že
 úkoly plnění rozpočtu svěří finančním institucím
 v souladu s finančním nařízením. Použitím
 prostředků Unie se zvyšuje pákový efekt (tzn. získání dalších
 prostředků) od mezinárodních finančních institucí a jiných
 investorů, sjednocují přístupy, a tím se zlepšuje přístup
 k finančním prostředkům pro mikropodniky, včetně
 samostatně výdělečně činných osob a sociálních
 podniků. Příspěvek Unie tak napomáhá rozvoji nově
 vznikajícího sektoru sociálního podnikání a mikrofinančního trhu
 v Unii a podporuje přeshraniční aktivity.
 (18)
 Podle článků 8 a 10 Smlouvy by
 měl program v rámci všech svých činností podporovat všeobecné
 zohlednění cílů spočívajících v rovnosti žen a mužů
 a v zákazu diskriminace. Mělo by se provádět pravidelné
 sledování a hodnocení za účelem posouzení způsobu, jakým jsou
 v činnostech programu řešeny otázky rovnosti žen a mužů
 a zákazu diskriminace.
 (19)
 Podle článku 9 Smlouvy by měl
 program zajistit, aby byly při definování a provádění politik
 a činností Unie zohledněny požadavky související s podporou
 vysoké úrovně zaměstnanosti, zaručením přiměřené
 sociální ochrany a bojem proti sociálnímu vyloučení.
 (20)
 Aby se posílila účinnost
 všeobecné komunikace s veřejností, jakož i provázanost komunikačních
 činností vyvíjených z podnětu Komise, přispějí
 prostředky přidělené na informační a komunikační
 činnosti v rámci tohoto nařízení rovněž na horizontální komunikaci
 týkající se politických priorit Evropské unie, souvisejí-li s všeobecnými cíli
 tohoto nařízení.
 (21)
 Jelikož cílů tohoto nařízení nelze
 v uspokojivé míře dosáhnout na úrovni členských států
 a