text: nehlášených a neregulovaných rybolovných činnostech:a) získaných v souladu s kapitolami II, III, IV, VIII, X a XII nebob) případně všech dalších příslušných informací, jako jsou například:- údaje o úlovku;- obchodní informace získané od vnitrostátních statistických úřadů a z ostatních spolehlivých zdrojů;- registry a databáze plavidel;- dokumenty o úlovcích nebo programy statistické dokumentace regionální organizace pro řízení rybolovu;- zprávy o pozorování nebo jiných činnostech týkajících se plavidel pravděpodobně provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov a jejich seznamy hlášené nebo přijaté regionálními organizacemi pro řízení rybolovu;- všechny další příslušné informace získané kromě jiného v přístavech a v lovištích.2. Členské státy předloží kdykoli Komisi všechny další informace, které mohou mít význam pro zavedení seznamu Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov. Komise nebo jí určený orgán rozešle informace spolu s poskytnutými důkazy členským státům a dotčeným státům vlajky.3. Komise nebo jí určený orgán povede evidenci o každém plavidle hlášeném jako plavidlo údajně provádějící nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti, a tuto evidenci bude aktualizovat z hlediska nových informací.Článek 25 – Předpokládané nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti1. Komise bude identifikovat plavidla, o nichž byly podle článku 24 získány dostatečné informace pro předpoklad, že tato plavidla mohou provádět nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti opravňující k úřednímu šetření s dotčeným státem vlajky.2. Komise zašle státům vlajky, jejichž plavidla jsou identifikována podle odstavce 1, oficiální žádost o šetření údajných nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností dotčených plavidel plujících pod jejich vlajkou. Oznámení bude obsahovat:a) oficiální žádost na stát vlajky, aby přijal všechna potřebná opatření pro vyšetření údajných nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností a včas se podělil o výsledky šetření s Komisí;b) oficiální žádost na stát vlajky, aby přijal okamžitá vynucovaní opatření, pokud se prokáže že je dané tvrzení proti dotčenému rybářskému plavidlu podložené, a informoval Komisi o přijatých opatřeních;c) sdělení důsledků zařazení daného plavidla na seznam Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov uvedených v článku 36 vlastníkovi nebo případně provozovateli plavidel. Státy vlajky budou také požádány, aby poskytly Komisi informace týkající se vlastníků, případně provozovatelů daného plavidla, aby byla v případě potřeby zajištěna možnost jejich slyšení v souladu s čl. 26 odst. 3.3. Komise rozešle informace o plavidlech, u nichž se předpokládá, že provádějí nezákonné, nehlášené a neregulované činnosti všem členským státům pro usnadnění systematické přístavní kontroly těchto plavidel v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. c).Článek 26 – Zavedení seznamu Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov1. Komise zavede seznam Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov. Na tento seznam budou zařazena plavidla, u nichž kromě kroků přijatých podle článku 24 a 25 bylo v souladu s tímto nařízením prokázáno, že provádějí nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti a státy jejich vlajky nepřijaly v reakci na tyto činnosti žádná účinná opatření.2. Komise požádá státy vlajky s plavidly na seznamu Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, aby:a) oznámily vlastníkovi plavidla jeho zařazení na seznam Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, důvody pro toto zařazení a jeho důsledky uvedené


text: v článku 36 ab) přijaly všechna nezbytná opatření pro vyloučení těchto nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností, v případě potřeby včetně odebrání registrace nebo licencí k rybolovu těmto plavidlům, a informovaly Komisi o přijatých opatřeních.3. Před umístěním jakéhokoli plavidla na seznam Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov sdělí Komise vlastníkovi, případně provozovatelům dotčeného plavidla všechny náležitosti podporující podezření, že plavidlo provádělo nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, a dá vlastníkovi, případně provozovatelům možnost slyšení.4. Pokud je učiněno rozhodnutí umístit nějaké plavidlo na seznam Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, oznámí Komise toto rozhodnutí a důvody pro ně vlastníkovi, případně provozovateli daného plavidla.5. Povinnosti uložené Komisi v odstavci 3 a 4 se použijí, aniž je dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky za dané plavidlo, a pouze v té míře, v níž má Komise k dispozici příslušné informace o uvedené identifikaci vlastníka nebo provozovatelů plavidla.Článek 27 – Vyškrtnutí plavidel ze seznamu Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov1. Komise vyškrtne plavidlo ze seznamu Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, pokud stát vlajky plavidla prokáže, že:a) plavidlo neprovádělo žádné nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, za něž bylo umístěno na uvedený seznam nebob) proti dotyčným nezákonným, nehlášeným nebo neregulovaným rybolovným činnostem přijal účinná opatření, včetně trestního stíhání a uložení dostatečně přísných sankcí.2. Vlastník, případně provozovatel plavidla umístěného na seznam Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov může předložit Komisi žádost o přezkum statusu tohoto plavidla v případě, že stát vlajky nesplní požadavky podle odstavce 1. Komise zváží vyškrtnutí plavidla z uvedeného seznamu pouze tehdy, jsou-li splněny tyto podmínky:a) od zařazení plavidla na seznam uplynuly alespoň dva roky, v jejichž průběhu Komise neobdržela žádné další hlášení o údajných nezákonných, nehlášených nebo neregulovaných rybolovných činnostech daného plavidla podle článku 24;b) vlastník předloží informace týkající se současné činnosti plavidla, které prokazují, že plavidlo působí plně v souladu se zákony, předpisy a/nebo opatřeními pro zachování živých mořských zdrojů vztahujícími se na všechny rybolovné činnosti, do nichž je plavidlo zapojeno;c) Komise se přesvědčí, že dotčené plavidlo, jeho vlastník nebo provozovatelé nemají žádné přímé či nepřímé vazby na jiná plavidla nebo provozovatele, u nichž se přepokládá nebo je potvrzeno, že provádějí nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti.Článek 28 – Obsah, zveřejnění a udržování seznamu Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov1. Seznam Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov musí obsahovat u každého plavidla tyto údaje:a) jméno, případně předchozí jména;b) vlajku, případně předchozí vlajky;c) vlastníka a předchozí vlastníky, případně včetně skutečných vlastníků;d) provozovatele, případně předchozí provozovatele;e) volací značku, případně předchozí volací značky;f) případně číslo plavidla podle Lloyds/IMO;g) případně fotografie;h) datum prvního zařazení na seznam Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov;i) shrnutí činností, které odůvodňují zařazení plavidla na uvedený seznam, spolu s odkazy na všechny příslušné dokumenty s informacemi a důkazy o těchto činnostech.2. Komise přijme veškerá opatření nezbytná pro zajištění zveřejnění seznamu Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, včetně jeho umístění na internetovou stránku GŘ pro rybolov.3. Seznam

type: legislation

jurisdiction: EU


text: bude pravidelně aktualizován a bude zajištěn systém pro automatické oznamování aktualizací členským státům, regionálním organizacím pro řízení rybolovu a všem členům občanské společnosti na jejich vyžádání. Kromě toho předá Komise seznam Organizaci Spojených národů pro výživu a zemědělství a regionálním organizacím pro řízení rybolovu pro účely posílení spolupráce mezi Evropským společenstvím a těmito organizacemi zaměřené na předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu.Článek 29 – Seznamy plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov přijaté regionálními organizacemi pro řízení rybolovu1. Kromě plavidel uvedených v článku 26 budou plavidla na seznamech plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu automaticky zařazena do seznamu Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov. Vyškrtnutí ze seznamu Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov se bude řídit rozhodnutími vydanými v tomto ohledu příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu.2. Po přijetí seznamu plavidel, u nichž se předpokládá, a seznamu plavidel, u nichž je potvrzeno, že jsou zapojena do nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností, oznámí Komise každoročně tato plavidla členským státům.3. Komise okamžitě oznámí členským státům všechny přírůstky, výmazy nebo změny v seznamech uvedených v odstavci 2, kdykoli k těmto změnám dojde. Článek 36 se použije na plavidla uvedená na seznamech plavidel regionálních organizací pro řízení rybolovu provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov ke dni jejich oznámení členským státům.Kapitola VI Nespolupracující třetí státyČlánek 30 – Identifikace nespolupracujících třetích států1. Postupem podle článku 52 bude Komise identifikovat třetí státy, které považuje za nespolupracující v boji proti nezákonným, nehlášeným a neregulovaným činnostem.2. Tato identifikace bude založena na přezkumu všech informací získaných v souladu s kapitolami II, III, IV, V, VIII, X a XII, případně všech dalších příslušných informací, jako jsou například údaje o úlovku, obchodní informace získané od vnitrostátních statistických úřadů a z dalších spolehlivých zdrojů, z registrů a databází plavidel, dokumenty o úlovku nebo programy statistické dokumentace regionálních organizací pro řízení rybolovu a seznamy plavidel provádějících nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti přijaté těmito organizacemi i všechny další příslušné informace získané kromě jiného v přístavech a v lovištích.3. Stát může být označen za nespolupracující, pokud neplní povinnosti, které mu náleží v rámci mezinárodního práva jako státu vlajky, státu přístavu, pobřežnímu státu nebo státu trhu, týkající se přijetí opatření pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu.4. Pro účely odstavce 3 se bude Komise zejména opírat o přezkoumání opatření přijatých dotčeným státem, pokud jde o:a) příslušně doložené opakující se nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti prováděné nebo podporované plavidly plujícími pod jeho vlajkou nebo jeho státními příslušníky nebo plavidly působícími v jeho vodách nebo využívajícími jeho přístavy nebob) přístup produktů rybolovu pocházejících z nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností na jeho trh.5. Za tímto účelem vezme Komise v úvahu:a) skutečnost, zda dotčený stát účinně spolupracuje se Společenstvím a reaguje na žádosti Společenství o vyšetření, poskytnutí zpětné vazby nebo zajištění dalšího postupu týkajícího se nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu a souvisejících činností;b) skutečnost, zda dotčený stát přijal účinná vynucovací opatření vůči provozovatelům plavidel odpovědným za provádění nezákonných,


text: nehlášených a neregulovaných rybolovných činností a zejména, zda byly použity dostatečně přísné sankce, aby připravily pachatele o prospěch vyplývající z těchto činností;c) historii, povahu, okolnosti, rozsah a závažnost projevů dotyčných nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností;d) u rozvojových zemí stávající kapacitu jejich příslušných orgánů.6. Dále budou též zváženy tyto náležitosti:a) ratifikace mezinárodních nástrojů upravujících rybolov dotčenými státy nebo jejich přistoupení k těmto nástrojům, zejména co se týká Úmluvy OSN o mořském právu ze dne 10. prosince 1982, Dohody o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995 a Dohody FAO k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři z roku 1993;b) status dotčeného státu jako strany regionálních organizací pro řízení rybolovu nebo spolupracujícího státu, který není stranou této organizace, nebo jeho souhlas s používáním opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů zavedených těmito organizacemi;c) všechny činy nebo opomenutí dotčeného státu, které mohly snížit účinnost platných zákonů, nařízení nebo mezinárodních opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů.7. Případně budou při provádění tohoto článku náležitě vzata v úvahu specifická omezení rozvojových zemí, zejména pokud jde o sledování a kontrolu rybolovných činností a dohled nad nimi.Článek 31 – Demarše týkající se států identifikovaných jako nespolupracující třetí státy1. Komise neprodleně uvědomí státy, které mohou být identifikovány jako nespolupracující v souladu s kritérii stanovenými v článku 30 a v tomto oznámení uvede:a) důvod nebo důvody pro tuto identifikaci spolu se všemi dostupnými podpůrnými důkazy;b) možnost daného státu zaslat Komisi písemnou reakci na rozhodnutí o identifikaci a další příslušné informace, například důkazy vyvracející identifikaci, případně akční plán na zlepšení dané situace a kroky přijaté k její nápravě;c) důsledky této identifikace jako nespolupracujícího státu stanovené v článku 37.2. Komise též uvede v oznámení odkazovaném v odstavci 1 žádost, aby dotčený stát přijal veškerá nezbytná opatření pro zastavení dotyčných nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností a zabránil do budoucna všem těmto činnostem a napravil všechny činy nebo opomenutí uvedené v čl. 30 odst. 6 písm. c).3. Komise zašle oznámení a žádost dotčenému státu více než jedním sdělovacím prostředkem. Komise se bude snažit získat od tohoto státu potvrzení, že oznámení dostal.Článek 32 – Zavedení seznamu nespolupracujících států1. Na základě výsledků demarší stanovených v článku 31 přijme Komise postupem podle článku 52 seznam nespolupracujících států.2. Komise neprodleně oznámí dotčenému státu jeho identifikaci jako nespolupracujícího státu a opatření použitá v souladu s článkem 37 a požádá ho, aby současnou situaci napravil a informoval o opatřeních přijatých pro zajištění dodržování opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů jeho plavidly.3. Komise též neprodleně oznámí své rozhodnutí členským státům a požádá je, aby zajistily okamžité provedení opatření uvedených v článku 37. Členské státy oznámí Komisi všechna opatření, která přijaly v reakci na tuto žádost.Článek 33 – Vyškrtnutí ze seznamu nespolupracujících států1. Postupem podle článku 52 odstraní Komise stát ze seznamu nespolupracujících států, pokud dotčený stát dokáže, že situace opravňující jeho uvedení na seznamu byla


text: napravena. V rozhodnutí o vyškrtnutí ze seznamu bude též vzato v úvahu, zda identifikované státy přijaly konkrétní opatření schopná dosáhnout trvalého zlepšení dané situace.2. Na základě rozhodnutí učiněného v souladu s odstavcem 1 oznámí Komise neprodleně členským státům zrušení opatření uvedené v článku 37 týkající se dotčeného státu.Článek 34 – Zveřejnění seznamu nespolupracujících státůKomise přijme veškerá opatření nezbytná pro zajištění zveřejnění seznamu nespolupracujících států způsobem odpovídajícím veškerým požadavkům na zachování důvěrnosti informací, včetně jeho umístění na internetovou stránku GŘ pro rybolov. Seznam bude pravidelně aktualizován a Komise zajistí systém pro automatické oznamování aktualizací členským státům, regionálním organizacím pro řízení rybolovu a všem členům občanské společnosti na jejich vyžádání. Kromě toho předá Komise seznam nespolupracujících států Organizaci Spojených národů pro výživu a zemědělství a regionálním organizacím pro řízení rybolovu pro účely posílení spolupráce mezi Evropským společenstvím a těmito organizacemi zaměřené na předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu.Článek 35 – Nouzová opatření1. Pokud existují důkazy, že opatření přijatá určitým státem narušují činnosti dané regionální organizace pro řízení rybolovu v oblasti zachování a řízení živých mořských zdrojů, je Komise oprávněna přijmout nouzová opatření na dobu, která nepřesáhne šest měsíců. Komise může přijmout nové rozhodnutí prodloužit nouzová opatření na dalších maximálně šest měsíců.2. Nouzová opatření mohou kromě jiného zahrnovat tyto postupy:a) plavidlům plujícím pod vlajkou dotčeného státu nebude kromě případů vyšší moci povolen přístup do přístavů členských států;b) plavidlům plujícím pod vlajkou některého členského státu nebude povoleno zapojit se do společných rybářských operací s plavidly plujícími pod vlajkou dotčeného státu;c) plavidlům plujícím pod vlajkou některého členského státu nebude povoleno lovit ve vodách pod jurisdikcí dotčeného státu;d) zajišťování živých ryb pro farmový chov ve vodách pod jurisdikcí dotčeného státu nebude povoleno;e) živé ryby ulovené plavidly plujícími pod vlajkou dotčeného státu nebudou přijaty pro účely farmového chovu ryb ve vodách pod jurisdikcí určitého členského státu.3. Nouzová opatření mají okamžitý účinek. Oznámí se dotyčným členským státům a dotčenému státu a zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie .Kapitola VII Opatření vůči plavidlům a státům zapojeným do nezákonných, nehlášených a neregulovaných činnostíČlánek 36 – Opatření vůči plavidlům zařazeným na seznam Evropského společenství plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolovNa plavidla uvedená v článku 26 se vztahují tato opatření:a) členské státy vlajky nesmí předložit Komisi žádnou žádost o povolení k rybolovu pro plavidla provádějící nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti;b) stávající povolení nebo zvláštní povolení k rybolovu vydaná členskými státy vlajky plavidlům provádějícím nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti budou odňata;c) plavidla provádějící nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti plující pod vlajkou některé třetí země nejsou oprávněna lovit ve vodách Společenství a nesmějí být najímána;d) rybářská plavidla plující pod vlajkou některého členského státu nesmějí v žádném případě napomáhat plavidlům provádějícím nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti, zapojit se do zpracovatelských činností ani se účastnit jakékoli překládky nebo společných rybolovných operací s plavidly uvedenými na seznamu plavidel provádějících nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti;e) plavidla provádějící nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti plující pod vlajkou některého členského státu jsou oprávněna jen k přístupu do svých domovských přístavů a


text: do žádného jiného přístavu Společenství, kromě případu vyšší moci. Plavidla provádějící nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti plující pod vlajkou některé třetí země nejsou oprávněna vplout do přístavu některého ze členských států, kromě případu vyšší moci. Případně určitý členský stát může povolit vstup do svých přístavů plavidlu provádějícímu nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti pod podmínkou zabavení úlovků na palubě, případně lovných zařízení zakázaných v rámci opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu. Členské státy také zabaví úlovky, případně lovné zařízení zakázané v rámci opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu na palubě plavidel provádějících nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti, jimž bylo povoleno vplout do přístavu z důvodu vyšší moci nebo nouze;f) plavidlům provádějícím nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov plujícím pod vlajkou třetí země nesmějí být v přístavech poskytovány zásoby, palivo nebo jiné služby, kromě případu vyšší moci;g) plavidla provádějící nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti plující pod vlajkou některé třetí země nejsou oprávněna změnit posádku, kromě případu, kdy je to nutné z důvodu vyšší moci;h) členské státy odmítnou poskytnout svou vlajku plavidlům provádějícím nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti;i) dovoz produktů rybolovu ulovených těmito plavidly je zakázán, a tudíž nebudou přijata či potvrzena osvědčení o úlovku provázející tyto produkty;j) vývoz a zpětný vývoz produktů rybolovu z plavidel provádějících nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti pro účely zpracování je zakázán.Článek 37 – Opatření vůči nespolupracujícím státůmNa státy uvedené v článku 32 se vztahují tato opatření:a) dovoz produktů rybolovu ulovených plavidly plujícími pod vlajkou těchto států do Společenství je zakázán, a osvědčení o úlovku provázející tyto produkty tudíž nebudou přijata; v případě, že identifikace určitého státu jako nespolupracujícího podle článku 30 je zdůvodněna nedostatkem náležitých opatření přijatých tímto státem ohledně nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností majících dopad na určitou populaci nebo druh, se zákaz dovozu může vztahovat pouze na tuto populaci nebo druh;b) nákup rybářského plavidla plujícího pod vlajkou těchto států provozovateli ve Společenství je zakázán;c) výměna vlajky rybářského plavidla plujícího pod vlajkou určitého členského státu za vlajku těchto států je zakázána;d) členské státy neschválí sjednání nájemní dohody týkající se rybářských plavidel plujících pod jejich vlajkou s těmito státy;e) vývoz rybářských plavidel Společenství do těchto států se zakazuje;f) soukromé obchodní dohody mezi státními příslušníky některého členského státu a těmito státy o tom, aby mohlo rybářské plavidlo plující pod vlajkou tohoto členského státu využívat možností rybolovu těchto států, jsou zakázány;g) společné rybolovné operace plavidel plujících pod vlajkou určitého členského státu s plavidlem plujícím pod vlajkou těchto států jsou zakázány;h) členské státy budou informovat všechny dovozce, subjekty provádějící překládku, odběratele, dodavatele zařízení, bankéře a subjekty poskytující další služby o rizicích obchodů souvisejících s rybolovnými činnostmi se státními příslušníky těchto států;i) Komise navrhne vypovězení všech stálých dvoustranných dohod o rybolovu nebo dohod o partnerství v oblasti rybolovu s těmito státy;j) Komise nevstoupí do jednání o uzavření dvoustranné dohody o rybolovu nebo dohody o partnerství v oblasti rybolovu s těmito státy.Kapitola VIII Státní příslušníciČlánek 38 – Státní příslušníci, kteří


text: jsou zapojeni do nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu nebo ho podporují1. Členské státy budou spolupracovat mezi sebou a s třetími zeměmi a přijmou všechna nezbytná opatření v souladu s vnitrostátním právem a právem Společenství za účelem:a) zajištění, aby státní příslušníci podléhající jejich jurisdikci nepodporovali nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov a nezapojovali se do něj ani do činností na palubě plavidel uvedených v článku 26.b) identifikace těch státních příslušníků, kteří jsou provozovateli nebo skutečnými vlastníky plavidel zapojenými do nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností.2. Aniž je dotčena prvořadá odpovědnost daného státu vlajky, přijmou členské státy příslušná opatření v rámci svých platných zákonů a nařízení a v souladu s nimi:a) pro ověření, zda není nějaká fyzická nebo právnická osoba podléhající jejich jurisdikci zapojena do nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností;b) pro přijetí vhodných opatření ohledně jakýchkoli ověřených činností uvedených v pododstavci a).3. Každý členský stát bude mít jeden orgán odpovědný za koordinaci, shromažďování a ověřování informací o činnostech státních příslušníků uvedených v tomto článku a za podávání zpráv Komisi a spolupráci s ní.Článek 39 – Prevence a sankce1. Státní příslušníci daného členského státu oznámí svým příslušným orgánům všechny informace týkající se právních nároků, majetkových nebo finančních zájmů vůči rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou nějaké třetí země nebo účasti na jejich kontrole. Členské státy zajistí, aby byly v případě nesplnění tohoto požadavku uloženy příslušné sankce v rámci jejich vnitrostátního práva.2. Státní příslušníci určitého členského státu nebudou prodávat nebo vyvážet žádné plavidlo subjektům zapojeným do provozu, řízení nebo vlastnictví plavidel uvedených v článku 26.3. Dovozci, subjekty provádějící překládku, odběratelé, spotřebitelé, dodavatelé zařízení, bankéři, zástupci pojišťoven a další poskytovatelé služeb nebudou uzavírat obchody s plavidly uvedenými v článku 26 nebo obchodovat s rybami či produkty rybolovu pocházejícími z nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu.4. Aniž jsou dotčena ostatní ustanovení práva Společenství týkající se veřejných fondů, neposkytnou členské státy žádnou veřejnou podporu v rámci režimu vnitrostátní podpory nebo fondů Společenství subjektům zapojeným do provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel uvedených v článku 26.5. Členské státy získají informace o existenci jakéhokoliv ujednání mezi svými státními příslušníky a některou třetí zemí umožňujícího výměnu vlajky rybářských plavidel plujících pod jejich vlajkou za vlajku této třetí země. O těchto případech podají informaci Komisi ve formě seznamu dotčených plavidel.Kapitola IX Okamžitá vynucovací opatření, sankce a doprovodné sankceČlánek 40 – Oblast působnostiTato kapitola se vztahuje na:a) závažná porušení předpisů na území nebo v mořských vodách pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států ab) závažná porušení předpisů, jichž se dopustila rybářská plavidla Společenství nebo státní příslušníci Společenství.Článek 41 – Závažná porušení předpisůPro účely tohoto nařízení se závažným porušením předpisů rozumí:a) činnosti považované za činnosti zakládající podstatu nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností v souladu s kritérii stanovenými v článku 3;b) úmyslné obchodování s plavidly zapojenými do nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu uvedenými v článku 26;c) úmyslný obchod s produkty rybolovu pocházejícími z nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu;d) dovoz produktů rybolovu do Společenství v rozporu s tímto nařízením.Článek 42 – Okamžitá donucovací opatření1. V případě, že je určitá fyzická nebo právnická osoba podezřelá z toho, že


text: se dopustila závažného porušení předpisů uvedeného v článku 41 nebo byla při tomto činu přistižena, zahájí členské státy podrobné vyšetření tohoto porušení a v souladu se svým vnitrostátním právem a v závislosti na závažnosti porušení přijmou okamžitá vynucovací opatření, jako je například:a) okamžité zastavení rybolovných činností;b) přesměrování do přístavu plavidla;c) přesměrování dopravního prostředku do jiného místa pro účely inspekce;d) nařízení kauce;e) zabavení nezákonného lovného zařízení, úlovků nebo produktů rybolovu;f) dočasné odstavení dotčeného plavidla nebo vozidla;g) pozastavení povolení k rybolovu.2. Vynucovací opatření budou takové povahy, aby zabránila dalšímu porušování předpisů a umožňovala příslušným orgánům dokončit vyšetřování dotyčného porušení předpisů.Článek 43 – Sankce za závažná porušení předpisů1. Členské státy zajistí, aby byla fyzická osoba, která se dopustila závažného porušení předpisů, nebo právnická osoba odpovědná za závažné porušení předpisů potrestána účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi, zahrnujícími pokuty ve výši nejméně 300 000 EUR pro fyzické osoby a nejméně 500 000 EUR pro právnické osoby.2. Členské státy mohou použít systém, kdy je pokuta úměrná škodě způsobené na dotčených rybolovných zdrojích nebo mořském prostředí, finančnímu prospěchu získanému nebo předvídanému na základě spáchání trestného činu nebo jakékoli jiné hodnotě týkající se finanční situace fyzické nebo právnické osoby za předpokladu, že tento systém umožní uložit maximální pokuty ve výši nejméně 300 000 EUR pro fyzické osoby a nejméně 500 000 EUR pro právnické osoby.3. Členské státy, kde nebylo přijato euro, uplatní směnný kurz mezi eurem a svojí měnou zveřejněný v Úředním věstníku Evropské unie dne [...].Článek 44 – Celková úroveň sankcí a doprovodných sankcíCelková úroveň sankcí a doprovodných sankcí se vypočítá tak, aby bylo zajištěno, že jejich prostřednictvím budou uvedené odpovědné osoby účinně připraveny o hospodářský zisk plynoucí z jejich závažného porušení předpisů. Za tímto účelem musí být vzata v úvahu také opatření přijatá v souladu s článkem 42.Článek 45 – Doprovodné sankceSankce stanovené v této kapitole mohou být provázeny dalšími sankcemi nebo opatřeními, zejména:a) zabavením plavidla zapojeného do porušení předpisů;b) dočasným odstavením plavidla;c) zabavením zakázaných lovných zařízení, úlovků, produktů;d) pozastavením nebo odebráním povolení k rybolovu;e) omezením nebo odnětím rybolovných práv;f) dočasným nebo trvalým vyloučením z práva získat nová rybolovná práva;g) dočasným nebo trvalým zákazem přístupu k veřejné podpoře nebo dotacím.Článek 46 – Odpovědnost právnických osob1. Členské státy zajistí, aby byly za závažné porušení předpisů uvedené v článku 41 odpovědné právnické osoby v případě, kdy se těchto porušení dopustila v jejich prospěch nějaká osoba jednající jednotlivě nebo jako součást některého orgánu právnické osoby mající rozhodovací pravomoc v rámci právnické osoby na základě:a) plné moci k zastupování dané právnické osoby nebob) zmocnění rozhodovat jménem dané právnické osoby neboc) zmocnění vykonávat kontrolu v rámci dané právnické osoby.2. Členské státy také zajistí, aby byla určitá právnická osoba zodpovědná v případě, že v důsledku nedostatečného dozoru nebo kontroly ze strany osoby uvedené v odstavci 1 mohl být spáchán trestný čin uvedený v článku 41 ve prospěch této právnické osoby osobou pod její pravomocí.3. Odpovědnost právnické osoby nevylučuje řízení proti fyzickým osobám, které jsou pachateli, podněcovateli nebo spolupachateli dotyčného porušení předpisů.Kapitola X Provedení ustanovení přijatých v rámci některých regionálních organizací pro řízení


text: rybolovu, týkajících se pozorování plavidelČlánek 47 – Pozorování na moři1. Ustanovení této kapitoly se vztahují na rybolovné činnosti podléhající pravidlům pozorování na moři přijatým v rámci Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT), Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) a Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC). Oblast působnosti této kapitoly bude přezkoumána do roku 2012.2. V případě, že nějaké plavidlo, letadlo nebo příslušný orgán odpovědný za inspekci na moři zpozoruje rybářské plavidlo provádějící činnosti, které mohou být považovány za nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti, podá bezodkladně zprávu o tomto pozorování. Tyto zprávy a výsledky vyšetřování prováděných členskými státy u těchto rybářských plavidel se považují za důkaz pro použití při provádění různých mechanismů identifikace a vynucování stanovených v tomto nařízení.3. Pokud velitel rybářského plavidla Společenství zpozoruje rybářské plavidlo provádějící činnosti uvedené v odstavci 2, zaznamená pokud možno co nejvíce informací o tomto pozorování včetně:a) názvu a popisu rybářského plavidla;b) volací značky rybářského plavidla;c) registračního čísla, případně Lloyds/IMO čísla rybářského plavidla;d) státu vlajky rybářského plavidla;e) polohy (zeměpisné šířky, délky) v době první identifikace;f) data/času koordinovaného světového času (UTC) první identifikace;g) fotografie nebo fotografií rybářského plavidla jako důkazu pozorování;h) jakýchkoli dalších důležitých informací o pozorovaných činnostech dotčeného rybářského plavidla.4. Zprávy o pozorování plavidel budou neprodleně zaslány příslušnému orgánu členského státu vlajky plavidla provádějícího pozorování, který je okamžitě předá Komisi nebo jí určenému orgánu. Komise nebo jí určený orgán poté okamžitě informuje stát vlajky pozorovaného rybářského plavidla. Následně Komise nebo jí určený orgán předá zprávu o pozorování všem členským států, případně výkonnému tajemníkovi příslušných regionálních organizací pro řízení rybolovu pro další postup v souladu s opatřeními přijatými těmito organizacemi.5. Členský stát, který obdrží zprávu o pozorování s hlášením činností rybářského plavidla plujícího pod jeho vlajkou od příslušného orgánu smluvní strany regionální organizace pro řízení rybolovu, okamžitě předá zprávu a všechny příslušné informace Komisi nebo jí určenému orgánu, který následně předá tyto informace výkonnému tajemníkovi regionální organizace pro řízení rybolovu pro příslušný další postup v souladu s opatřeními přijatými touto organizací.6. Tento článek se použije, aniž jsou dotčena přísnější opatření přijatá regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, jichž je Komise smluvní stranou nebo spolupracující nesmluvní stranou.Článek 48 – Předložení informací týkajících se pozorovaných rybářských plavidel1. Členské státy, které získají dostatečně doložené informace týkající se pozorovaných rybářských plavidel, předají neprodleně tyto informace Komisi nebo jí určenému orgánu.2. Komise nebo jí určený orgán též přezkoumá dostatečně doložené informace týkající se pozorovaných plavidel předložené jednotlivými občany, organizacemi občanské společnosti, včetně ekologických organizací, jakož i zástupci zúčastněných stran z oblasti rybolovu nebo obchodu s rybami.Článek 49 – Vyšetřování pozorovaných rybářských plavidel1. Členské státy okamžitě a podrobně vyšetří činnosti rybářských plavidel plujících pod jejich vlajkou, která byla pozorována v souladu s článkem 47.2. Členské státy oznámí Komisi nebo jí určenému orgánu podrobné informace o všech přijatých nebo zamýšlených opatřeních ohledně pozorovaných plavidel plujících pod jejich vlajkou co nejdříve a v každém případě nejpozději do dvou měsíců po obdržení zprávy o pozorování podle čl. 47 odst. 4. Zprávy o postupu vyšetřování činností pozorovaných rybářských plavidel budou předávány


text: Komisi nebo jí určenému orgánu v příslušných pravidelných intervalech. Po ukončení vyšetřování bude závěrečná zpráva o jeho výsledku předána Komisi nebo jí určenému orgánu.3. Členské státy, které nejsou dotčeným státem vlajky, ověří, zda ohlášená pozorovaná plavidla prováděla činnosti ve vodách pod jejich jurisdikcí nebo zda produkty rybolovu pocházející z těchto plavidel byly vykládány nebo dováženy na jejich území, a vyšetří jejich záznam o dodržování příslušných opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů. Výsledky svých ověřování a vyšetřování sdělí členské státy bezodkladně Komisi nebo jí určenému orgánu a dotčenému státu vlajky.4. Komise nebo jí určený orgán sdělí všem členským státům informace obdržené v souvislosti s odstavcem 2 a 3.5. Tento článek se použije, aniž jsou dotčena ustanovení kapitoly V nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a ustanovení přijatá regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, jichž je Společenství smluvní stranou nebo spolupracující nesmluvní stranou.Kapitola XI Vzájemná spolupráce mezi členskými státy, jejich spolupráce se třetími zeměmi a s Komisí a informační systém pro nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolovČlánek 501. Správní orgány odpovědné za provedení tohoto nařízení v členských státech spolupracují mezi sebou, se správními orgány třetích zemí a s Komisí, aby zajistily dodržování tohoto nařízení.2. Za tímto účelem se zavede systém vzájemné pomoci, který bude zahrnovat automatizovaný „informační systém pro nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov“ na pomoc příslušným orgánům při předcházení, vyšetřování a trestním stíhání ve věci nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností.3. Podrobná pravidla pro použití této kapitoly se přijmou postupem podle článku 52.Kapitola XII Závěrečná ustanoveníČlánek 51 – ProváděníProváděcí pravidla k ustanovením tohoto nařízení se stanoví postupem podle článku 52.Článek 52 – Postup projednávání ve výboru1. Komisi je nápomocen výbor zřízený podle článku 30 nařízení (ES) č. 2371/2002.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.3. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.4. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 53 – Předkládání zpráv1. Nejpozději 30. dubna každého roku předají členské státy Komisi zprávu o použití tohoto nařízení v předchozím kalendářním roce.2. Na základě těchto zpráv předložených členskými státy a svých vlastních pozorování vypracuje Komise každé tři roky zprávu pro Radu a Evropský parlament.3. Posouzení dopadů tohoto nařízení na nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti provede Komise 5 let po vstupu tohoto nařízení v platnost.Článek 54 – ZrušeníUstanovení čl. 28b odst. 2, článků 28e, 28f a 28g nařízení Rady (ES) č. 2847/93, nařízení Rady (ES) č. 1093/94, nařízení Rady (ES) č.1447/1999, články 8, 19a, 19b, 19c, 21, 21b a 21c nařízení Rady (ES) č.1936/2001 a články 26a, 28, 29, 30 a 31 nařízení Rady (ES) č. 601/2004 se tímto zrušují.Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.Článek 55 – Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Kapitola III se použije jeden rok po vstupu tohoto nařízení v platnost.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...]Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHA I – Osvědčení Evropského společenství o úlovkuOSVĚDČENÍ EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ O ÚLOVKU |Číslo dokladu |PRODUKCE 1. Potvrzující orgán |Jméno


text: | Adresa | Tel. Fax |2. Jméno rybářského plavidla | Vlajka – Domovský přístav a registrační číslo | Volací značka | Číslo u IMO nebo Lloyd’s (pokud je přiděleno) |Povolení k rybolovu č. – platné do | Inmarsat č. Fax č. Tel. č. E-mail (je-li k dispozici) |3. Popis produktu | Typ povoleného zpracování: | 4. Odkaz na platná opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů |Druh | Kód produktu | Oblast/ oblasti lovu | Odhad živé hmotnosti (kg) | Odhad hmotnosti k vykládce (kg) | Ověřená vyložená hmotnost (kg) |5. Prohlášení velitele rybářského plavidla: Potvrzuji, že výše uvedené údaje jsou úplné, pravdivé a přesné a že odlov byl proveden v souladu s platnými opatřeními pro zachování a řízení živých mořských zdrojů. Jméno – Podpis – Razítko: |6. Prohlášení o překládce na moři Velitel rybářského plavidla | Podpis a datum | Překládka Datum/oblast/poloha | Odhad hmotnosti (kg) |Jméno |Potvrzuji, že výše uvedené údaje jsou úplné, pravdivé a přesné. |Velitel plavidla přijímajícího úlovek | Podpis | Jméno plavidla | Volací značka | Číslo u IMO nebo Lloyd’s (pokud je přiděleno) |Jméno |Potvrzuji, že výše uvedené údaje jsou úplné, pravdivé a přesné. |7. Povolení překládky v prostoru přístavu: |Jméno | Orgán | Podpis | Razítko |Potvrzuji, že výše uvedené údaje jsou úplné, pravdivé a přesné |Jméno | Orgán | Podpis | Adresa | Tel. | Přístav vykládky | Datum vykládky | Razítko |8. Doprava: Země vývozu Výchozí přístav / letiště / jiné místo | 7. Prohlášení vývozce: Potvrzuji, že výše uvedené údaje jsou úplné, pravdivé a přesné. |Jméno plavidla a vlajka Číslo letu a číslo leteckého nákladního listu Státní příslušnost nákladního automobilu a registrační číslo Číslo nákladního listu železniční dopravy Další doklady o dopravě: | Číslo / čísla kontejneru: seznam přiložen | Jméno | Adresa | Podpis |9. Potvrzení orgánu státu vlajky: Potvrzuji, že výše uvedené údaje jsou úplné, pravdivé a přesné | Jméno/titul | Podpis | Datum | Razítko |10. Prohlášení dovozce: | Potvrzuji, že výše uvedené údaje jsou úplné, pravdivé a přesné. |Jméno příjemce zásilky/dovozce | Adresa | Město | Datum | Podpis | Kód KN produktu |Doklad, že nedošlo k manipulaci | Odkazy |11. Kontrola dovozu |Orgán | Místo | Dovoz povolen * | Dovoz pozastaven * | Požadované ověření – datum |celní prohlášení (pokud je zaregistrováno) | Číslo | Datum | Místo |* Zaškrtněte příslušnou kolonkuPŘÍLOHA II –Osvědčení Evropského společenství o zpětném vývozuOsvědčení Evropského společenství o zpětném vývozuOSVĚDČENÍ EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ O ZPĚTNÉM VÝVOZU |Číslo osvědčení | Datum | Členský stát |1. Popis produktu určeného ke zpětnému vývozu: | Popis dovezeného produktu: |Druh | Kód KN produktu | Vyvezená čistá hmotnost (kg) | Druh | Kód KN produktu | Dovezená čistá hmotnost (kg) | Datum a číslo osvědčení o úlovku |2. Potvrzení zpětného vývozce Potvrzuji, že výše uvedené údaje jsou úplné, pravdivé a přesné a že výše uvedený produkt pochází z produktu dovezeného s přiloženým osvědčením o úlovku. |Jméno | Adresa | Podpis | Datum |3. Orgán |Jméno/titul | Podpis | Datum | Razítko |4. Kontrola zpětného vývozu


text: |Místo: |Zpětný vývoz povolen * | Zpětný vývoz pozastaven* | Požadované ověření – datum * | Číslo a datum prohlášení o zpětném vývozu |PŘÍLOHA III – Oznámení, audit a ujednání o spolupráci státu vlajky1. Obsah oznámení státu vlajky podle článku 19Komise si vyžádá od států vlajky název, adresu a úřední razítko veřejných orgánů na jejich území zmocněných:- registrovat plavidla plující pod jejich vlajkou;- udělovat, pozastavit, odebrat jejich plavidlům povolení k rybolovu;- sdělit vzorové formuláře jejich osvědčení o úlovku v souladu se vzorem v příloze 1;- ověřovat pravost informací poskytnutých v osvědčeních o úlovku uvedených v článku 13 a tato osvědčení potvrzovat;- provádět, kontrolovat a vynucovat zákony, nařízení a opatření pro zachování a řízení živých mořských zdrojů, která musejí jejich plavidla dodržovat;- provádět ověřování těchto osvědčení o úlovku na pomoc příslušným orgánům členských států v rámci správní spolupráce uvedené v čl. 19 odst. 2;a tato oznámení aktualizovat.2. Systémy dokumentace úlovků přijaté regionálními organizacemi pro řízení rybolovu.- V případě, že byl určitý systém dokumentace úlovků přijatý některou regionální organizací pro řízení rybolovu uznán za režim osvědčení úlovku pro účely tohoto nařízení, jsou oznámení státu vlajky podle tohoto systému dokumentace úlovků považovány za oznámení provedená v souladu s ustanoveními uvedenými v odstavci 1 této přílohy a ustanovení této přílohy by měla být považována za obdobně platná.3. Ujednání o spolupráci uvedená v článku 19Komise je oprávněna vstoupit do jednání se státy vlajky uvedenými v článku 19 za účelem uzavírání ujednání týkajících se provádění ustanovení o osvědčení o úlovku uvedených v tomto nařízení.Tato ujednání budou odpovídat těmto zásadám:- Zavedou prostředky spolupráce pro zajištění toho, aby produkty rybolovu dovážené do Evropského společenství pocházely z úlovků provedených v souladu s platnými zákony, nařízeními nebo opatřeními pro zachování a řízení živých mořských zdrojů.- Usnadní státům vlajky splnění formalit spojených s přístupem rybářských plavidel do přístavů, dovozem produktů rybolovu a požadavkům ověřování osvědčení o úlovku uvedených v kapitole II a III.- Umožní provádění auditů na místě ze strany Komise nebo jí určeného orgánu pro ověření účinnosti provádění daného ujednání.- Zajistí zavedení rámce pro výměnu informací mezi dvěma stranami na podporu provádění daného ujednání.[1] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[2] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[3] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[4] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].


text:
 |
 52010PC0455
 Návrh NAŘÍZENÍ RADY o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a o konečném výběru uloženého prozatímního cla /* COM/2010/0455 final - NLE 2010/0238 */
 [pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 31.8.2010KOM(2010) 455 v konečném znění2010/0238 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a o konečném výběru uloženého prozatímního claDŮVODOVÁ ZPRÁVA1) SOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“), v řízení týkajícím se dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |2) KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 3. září 2009 oznámila Komise zveřejněním oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) v Úředním věstníku Evropské unie zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů do Unie. Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podal dne 20. července 2009 Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část celkové výroby některých polyethylentereftalátů v Unii. Podnět obsahoval důkazy o subvencování a o podstatné újmě z něj vyplývající. Dne 1. června 2010 uložila Komise nařízením (EU) č. 473/2010 prozatímní vyrovnávací clo z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů do Unie, a to v rozmezí od 5,1 % do 17 %. Připojený návrh Komise na nařízení Rady o uložení konečného vyrovnávacího cla v rozmezí od 5,1 % do 16,7 % obsahuje konečné závěry ohledně subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. Zjištění týkající se daného případu byla členským státům předložena na zasedání antidumpingového a antisubvenčního výboru dne 28. července 2010. 11 členských států se vyslovilo pro přijetí navrhovaných opatření, 6 členských států bylo proti a 10 se zdrželo hlasování. Navrhuje se, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději dne 1. října 2010. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství


text: (dále jen „základní nařízení“). |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |4) ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie. |2010/0238 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a o konečném výběru uloženého prozatímního claRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“)[1], a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1. POSTUP2. Prozatímní opatření3. Nařízením (EU) č. 473/2010[2] (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní vyrovnávací clo z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (dále jen „dotčené země“).4. Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podal dne 20. července 2009 Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů v Unii.5. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).6. V souběžném antidumpingovém řízení uložila Komise nařízením (EU) č. 472/2010[3] prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.7. Následný postup8. Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se řada zúčastněných stran k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.9. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, které považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran podané po poskytnutí prozatímních informací byly zváženy a na jejich základě byla prozatímní zjištění případně odpovídajícím způsobem upravena.10. Všem stranám byly sděleny nejdůležitější skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím předložit svá stanoviska.11. Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a zjištění byla případně


text: odpovídajícím způsobem upravena.12. Strany dotčené řízením13. Některé zúčastněné strany tvrdily, že vzorek výrobců v EU nebyl reprezentativní a konzistentní, a proto analýza újmy vykazovala nedostatky. Zejména se uvádělo, že výběr vzorku nebyl nutný, jelikož počet výrobců nebyl vysoký. Mimoto bylo tvrzeno, že kvůli „umělému“ rozdělení skupin společností na jednotlivé právnické osoby neobsahoval vzorek některé přední účastníky trhu (Artenius, M&G Polimeri) a že metodika výběru vzorku není jednotná, jelikož vzorek zahrnoval rovněž dvě skupiny společností. Rovněž se tvrdilo, že vzorek nebyl reprezentativní, jelikož neobsahoval žádného výrobce, který v dostatečném množství prodává výrobky zpracovateli PET ve spojení. Orgány proto údajně nemohly posoudit skutečnou schopnost výrobního odvětví Unie zajistit dodávky a nevzaly v úvahu střet zájmů výrobního odvětví Unie. Jelikož jedna společnost neposkytla veškeré potřebné informace a byla ze vzorku vyloučena, reprezentativnost se údajně snížila na 28 % výroby v EU. Stejné strany tvrdily, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní.14. Co se týká tvrzení, že výběr vzorku nebyl nutný, jelikož počet výrobců nebyl vysoký, znovu se opakuje, že za účelem výběru vzorku se přihlásilo 14 výrobců v Unii, kteří patří do osmi skupin společností. Vzhledem k objektivně vysokému počtu výrobců v EU, kteří spolupracovali, tj. 14, byl v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení použit výběr vzorku na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možno ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumat. Vybraný vzorek zahrnoval pět jednotlivých společností (se šesti výrobními závody).15. S ohledem na první tvrzení týkající se reprezentativnosti vzorku je nutno podotknout, že orgány mohou zahrnout jednotlivé společnosti, které jsou součástí skupiny společností, do vzorku, pokud jsou reprezentativní a vedou oddělené účetnictví. V opačném případě by šetření u všech čtrnácti výrobců v EU, kteří patří do osmi skupin společností, zamezilo včasnému dokončení šetření. Skutečnost, že do vzorku byly zahrnuty dvě skupiny společností, však není v rozporu s metodikou výběru vzorku, která byla v tomto případě použita, tj. největší reprezentativní objemy prodeje odběratelům v EU.16. Pokud jde o skupinu Indorama, tato skupina měla v období šetření dva různé výrobní závody – jeden v Nizozemsku a jeden ve Spojeném království. Zařazení této skupiny do vzorku je v souladu s použitou metodikou výběru vzorku, jelikož tyto výrobní závody tvořily z právního a finančního hlediska jeden subjekt. Co se týká společnosti Equipolymers, která měla v období šetření dva zvláštní subjekty vyrábějící PET (jeden v Itálii a jeden v Německu), společnost poskytla konsolidované údaje pro oba výrobní závody. Vzhledem ke skutečnosti, že tyto konsolidované údaje bylo možno ověřit v průběhu jedné návštěvy v ústředí společnosti, bylo rozhodnuto považovat pro účely tohoto řízení podniky společnosti Equipolymers vyrábějící PET za jeden subjekt. Pokud jde o tvrzení, že do vzorku měly být zařazeny společnosti Artenius a M&G Polimeri, jelikož jsou předními účastníky na trhu, podotýká se, že žádný z jejich jednotlivých subjektů nepatřil ke společnostem s nejvyšším objemem prodeje odběratelům v EU.17. Co se týká tvrzení, že vzorek nebyl reprezentativní, jelikož nezahrnoval jednoho výrobce, který vyrábí především pro vnitřní spotřebu, je třeba poznamenat, že schopnost zajistit dodávky lze přezkoumat v rámci analýzy zájmu Unie, je-li takovéto tvrzení předloženo,


text: a za tímto účelem lze vlastní spotřebu odečíst od objemu výroby. Není proto nutné, aby byl za účelem přezkoumání některých činitelů újmy takovýto výrobce zařazen do vzorku. Za druhé, jakýkoli dvojí zájem vyplývající z postavení společnosti jako výrobce v EU a současně zpracovatele lze rovněž posoudit v analýze zájmu Unie. Postavení určité společnosti jako výrobce v EU i jako zpracovatele nesouvisí s výkonností výrobního odvětví Unie, pokud se jako srovnávací měřítko bere prodej odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Toto tvrzení je tudíž zamítnuto.18. Pokud jde o tvrzení ohledně celkové reprezentativnosti vzorku, znovu se zdůrazňuje, že omezení počtu společností zařazených do vzorku na čtyři snížilo reprezentativnost z 65 % na 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců. Na stejné čtyři společnosti připadalo 52 % výroby v Unii. To se považuje za reprezentativní vzorek výrobců v EU, pokud jde o prodej nezávislým odběratelům v EU.19. Co se týká tvrzení, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní, uvádí se, že čl. 27 odst. 1 základního nařízení jednoznačně umožňuje, aby jako alternativa „statisticky reprezentativního“ vzorku byl vzorek založen na největším reprezentativním objemu prodeje, který může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán.20. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se výběru vzorku, potvrzují se zjištění uvedená v 5. až 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.21. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK22. Připomíná se, že v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl dotčený výrobek vymezen jako polyethylentereftalát s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, pocházející z dotčených zemí, v současnosti kódu KN 3907 60 20.23. V 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo mimoto uvedeno, že šetřením bylo prokázáno, že PET vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a PET vyráběný a prodávaný na domácích trzích v dotčených zemích a vyvážený do Unie představují obdobné výrobky.24. Jelikož se výrobek, jehož se týkalo šetření, považoval za homogenní výrobek, nebyl za účelem výpočtu rozpětí újmy dále rozdělen na různé druhy výrobků.25. Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že by PET měly být rozděleny na různé druhy výrobku podle jejich viskozitního čísla, jelikož viskozitní číslo je zásadní pro určení různých možných použití vyráběného druhu PET. Usuzovalo se, že by toto tvrzení mělo být uznáno, a metodika výpočtu rozpětí újmy byla v souladu s tím upravena.26. SUBVENCOVÁNÍ27. ÍRÁN28. Úvod29. Íránská vláda a spolupracující vyvážející výrobce podali připomínky k níže uvedeným programům, které byly v prozatímním nařízení napadnuty:I) opatření v souvislosti se zvláštními hospodářskými zónami (dále jen „ZHZ“) – petrochemická ZHZII) financování poskytnuté státní petrochemickou společností vyvážejícímu výrobci PET.30. Zvláštní programyI) Opatření v souvislosti se zvláštními hospodářskými zónami (ZHZ) – petrochemická ZHZ31. Íránská vláda zpochybnila, zda je bezcelní dovoz surovin a investičních prostředků do zón volného obchodu napadnutelný. Zóna volného obchodu a zvláštní hospodářské zóny jsou ze své podstaty bezcelními zónami pro dovoz a vývoz, což je v souladu s pravidly WTO. Íránská vláda a rovněž spolupracující vyvážející výrobce tvrdili, že bezcelní dovoz investičních prostředků podle zákona nezávisí na vývozní výkonnosti, jelikož tato výjimka existuje rovněž pro společnosti, které jsou usazeny na zbytku íránského území.32. Pokud jde o soulad ZHZ s


text: pravidly WTO, podotýká se, že předložené obecné tvrzení nemůže zpochybnit zjištěné skutečnosti a že dotyčné subvence jsou napadnutelné, jelikož nebyla předložena žádná důkladná analýza k vyvrácení analýzy, která byla uvedena v prozatímním nařízení. Co se týká bezcelního dovozu investičních prostředků do Íránu, z údajů předložených v době podání připomínek k poskytnutí prozatímních informací vyplývá, že tato možnost existuje pouze pro společnosti, které modernizují svou infrastrukturu, tj. nejedná se o automatické poskytnutí, které se vztahuje na všechny strany. Výše uvedená tvrzení bylo proto nutno zamítnout.33. Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že Komise nevzala v úvahu zásadu zákazu diskriminace, jelikož se podobná pravidla a programy používají rovněž v jiných zemích. Společnost taktéž uvedla, že ji Komise před inspekcí na místě náležitě neinformovala o rozsahu této inspekce a o příslušných požadavcích na informace.34. Co se týká obecného tvrzení ohledně porušení zásady zákazu diskriminace, připomíná se, že v souladu s ustanoveními článku 10 základního nařízení zahájila Komise toto antisubvenční šetření proti třem zemím uvedeným v podnětu. Doporučení Komise mohlo být tudíž založeno pouze na zjištěních tohoto šetření. Pokud jde o údajný nedostatek předchozích informací ohledně záležitostí, jež budou předmětem šetření, podotýká se, že Komise spolupracujícího vyvážejícího výrobce s dostatečným předstihem před inspekcí na místě informovala, že v průběhu této inspekce bude požadovat informace o vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a jeho akcionáři. Tato tvrzení musela být proto zamítnuta.35. Spolupracující vyvážející výrobce upozornil orgány na dvě administrativní chyby ve výpočtu osvobození dovozu jedné suroviny pro výrobní proces od cla a v celkové dovozní hodnotě osvobozených investičních prostředků. Tyto chyby jsou zde opraveny. Revidované míry subvencí činí u bezcelního dovozu 0,14 % a u bezcelního dovozu investičních prostředků 0,72 %. Celková revidovaná míra subvence u tohoto programu činí 0,86 %.36. Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k neexistenci jakýchkoli dalších relevantních připomínek jsou potvrzena zjištění týkající se tohoto programu, která byla uvedena v 20. až 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jak byla pozměněna v 26. bodě odůvodnění tohoto nařízení.II) Financování poskytnuté státní petrochemickou společností vyvážejícímu výrobci PET37. Spolupracující vyvážející výrobce (Shahid Tondguyan Petrochemical Co. nebo STPC) uvedl, že jeho hlavní akcionář, státní petrochemická společnost, není veřejným subjektem a že íránská vláda státní petrochemickou společnost nepověřila ani jí nenařídila, aby uskutečnila platby pro společnost STPC. Mimoto se uvádělo, že financování poskytnuté státní petrochemickou společností společnosti STPC je nutno považovat za vratné, a nepředstavuje tudíž subvenci.38. S ohledem na tato tvrzení je nutno připomenout, že k posouzení, zda by se určitý subjekt měl za účelem antisubvenčních šetření považovat za veřejný subjekt, jsou důležité tyto faktory: 1. státní vlastnictví; 2. přítomnost vlády v představenstvu dotyčného subjektu; 3. kontrola nad činnostmi subjektu ze strany vlády a sledování vládních politik nebo zájmů ze strany subjektu a 4. to, zda je daný subjekt zřízen na základě zákona. Všechny tyto požadavky byly analyzovány, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Státní petrochemická společnost (jako státní subjekt) nepotřebuje pověření nebo zplnomocnění, což jsou pojmy, které se vztahují na soukromé subjekty. Šetřením bylo zjištěno, že státní petrochemická společnost odpovídá za rozvoj a činnost petrochemického


text: odvětví země a že společnost byla jakožto orgán státní správy íránskou vládou pověřena dalším úkolem spočívajícím ve správě zvláštní petrochemické hospodářské zóny. Jakékoli tvrzení popírající úlohu státní petrochemické společnosti jako veřejného subjektu je proto třeba zamítnout.39. Pokud jde o tvrzení, že financování společnosti STPC je vratné, je třeba zmínit, že šetřením bylo zjištěno, že vrácení tohoto financování je pouze hypotetickým tvrzením, jelikož v žádné fázi řízení nebyly předloženy důkazy, že k takovému vrácení došlo. Jak je objasněno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, skutečnost, že nevratné peněžní prostředky byly kumulovány nejméně od roku 2004, potvrzuje, že se jedná o opakující se subvenci, jejímž účelem je zachovat činnost jediného spolupracujícího íránského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je nutno příslušné tvrzení zamítnout.40. Spolupracující vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že výše subvence byla nadhodnocena. V tomto ohledu se uvádělo, že v Íránu je naprosto běžnou obchodní praxí nezapočítávat v transakcích mezi mateřskou společností (v tomto případě státní petrochemickou společností) a její dceřinou společností (v tomto případě společností STPC) úroky. Uvádělo se rovněž, že při výpočtu míry subvence nebyly použité částky týkající se celkového financování poskytnutého státní petrochemickou společností a celkového obratu společnosti STPC správné, jelikož údaj o obratu byl podhodnocen a měla být použita jiná částka, zatímco poskytnuté celkové financování bylo nadhodnoceno, jelikož některé částky neměly být připočteny k finančním prostředkům, které státní petrochemická společnost poskytla společnosti STPC.41. Výše uvedená tvrzení musela být zamítnuta. Co se týká prvního tvrzení ohledně výpočtu úrokové sazby, podotýká se, že získané důkazy nepodporují tvrzení společnosti, že v Íránu je běžnou obchodní praxí nezapočítávat ve finančních transakcích mezi mateřskou společností a dceřinou společností úroky. Takovýto postup je mimoto jednoznačně v rozporu s obvyklou hospodářskou praxí soukromých investorů.42. Pokud jde o druhé tvrzení, je třeba uvést, že výše subvence byla vypočítána pomocí údajů o financování a obratu, jež poskytl spolupracující vyvážející výrobce a které byly ověřeny během inspekce na místě.43. Co se týká údajného nového celkového obratu, připomíná se, že příslušný údaj poskytnutý v době podání připomínek k prozatímnímu nařízení nebyl doložen žádnými ověřitelnými důkazy a neshoduje se s tím, co společnost uvedla před inspekcí na místě a v jejím průběhu.44. S ohledem na údaj o celkovém financování spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že by se určité částky neměly považovat za součást financování poskytnutého státní petrochemickou společností společnosti STPC. Poskytnuté informace však nemohly toto tvrzení podpořit, jelikož nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly, že se dotyčné částky netýkaly financování poskytnutého státní petrochemickou společností společnosti STPC. Ve skutečnosti část poskytnutých vysvětlení znovu potvrdila, že státní petrochemická společnost jednala jako veřejný subjekt a převzala závazky týkající se financování spolupracujícího vyvážejícího výrobce, aniž by účtovala jakékoli úroky, které měly být zaplaceny jiným veřejným subjektem. Odpočet z celkové částky financování nelze proto uznat, jelikož nebyly předloženy žádné ověřitelné důkazy.45. Íránská vláda tvrdila, že podle článku 14 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních se „poskytnutí účasti na základním kapitálu ....[a] úvěrů vládou nepovažuje za výhodu ...“, takže by se financování poskytnuté státní petrochemickou společností společnosti SPTC nemělo považovat za subvenci. Toto tvrzení


text: bylo nutno zamítnout, jelikož výše zmíněný článek 14 vyvozuje závěr, že „poskytnutí účasti na základním kapitálu vládou se považuje za výhodu pouze v případě, že daná investice může být považována za poskytnutou v rozporu s obvyklou investiční praxí soukromých investorů na území daného státu“. Tato praxe je skutečně v rozporu s obvyklou investiční praxí soukromých investorů, jelikož není myslitelné, že by obchodní organizace v některém státě, který je členem WTO, trvale poskytovala takovéto nevratné financování. Každopádně je třeba zmínit, že Írán není členem WTO.46. Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k neexistenci jakýchkoli dalších relevantních připomínek jsou potvrzena zjištění týkající se tohoto programu, která byla uvedena v 45. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.47. Výše napadnutelných subvencí48. S přihlédnutím k 21. až 37. bodu odůvodnění činí konečná výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, u jediného spolupracujícího íránského vyvážejícího výrobce 51,88 %.49. Pákistán50. Úvod51. Pákistánská vláda a spolupracující vyvážející výrobce podali připomínky k těmto programům, které byly v prozatímním nařízení napadnuty:I) program celního skladu pro provádění zpracovatelských operacíII) dovoz strojů a zařízení do celního skladu pro provádění zpracovatelských operacíIII) celní ochrana při nákupech přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) na domácím trhuIV) program konečné daněV) program dlouhodobého financování vývozu s pevnou sazbouVI) program pákistánské státní banky pro financování vývozuVII) financování podle devizového oběžníku pákistánské státní banky č. 25 (F.E. Circular No. 25).52. Pákistánská vláda na úvod poznamenala, že Komise nepochopila nebo přehlédla její minulá podání týkající se subvenčních programů. Spolupracující vyvážející výrobce na úvod tvrdil, že minulá podání pákistánské vlády poskytla odůvodněnou právní analýzu, která prokazovala, že by se programy neměly považovat za „zakázané“ subvence. Tato strana rovněž tvrdila, že Komise založila svá zjištění uvedená v prozatímním nařízení nejen na nesprávném posouzení skutečností, nýbrž rovněž na nesprávné právní analýze. Dále se uvádělo, že správnou právní analýzu předložila pákistánská vláda.53. Co se týká podání před přijetím prozatímního nařízení, podotýká se, že Komise je vzala v průběhu šetření plně v úvahu, jelikož tato podání byla spolu s příslušnými odpověďmi stran na dotazník a následně poskytnutými údaji součástí informací, na jejichž základě byla učiněna prozatímní zjištění.54. Mimoto se uvádí, že Komise přesně uvedla právní předpisy týkající se příslušných programů a praktické důsledky, které z nich vyplývají. Nebyly předloženy žádné důkazy, že uvedené právní předpisy nebyly správné. Pokud jde o právní analýzu, kterou provedla Komise, ta vycházela z příslušných ustanovení základního nařízení a byla podpořena dlouholetou právní analýzou, kterou EU použila v minulých antisubvenčních šetřeních například při analýze systémů navracení cla, programů vývozních úvěrů a programů týkajících se daně z příjmu[4]. Skutečnost, že určitá strana nesouhlasí s předloženou právní analýzou, neznamená, že tato analýza není správná, zejména v případě, nejsou-li k doložení takovéhoto tvrzení předloženy žádné důkazy. To je ještě zřejmější, jelikož pákistánská vláda ve svém podání k prozatímnímu nařízení projevila ochotu řadu programů v možném rozsahu změnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutno tvrzení předložená ve 40. bodě odůvodnění zamítnout.55. Zvláštní programyI) Program celního skladu pro provádění zpracovatelských operací56. Pákistánská vláda a spolupracující vyvážející výrobce zopakovali své názory,


text: že program celního skladu pro provádění zpracovatelských operací je řízen náležitě vzhledem k existenci účinného prováděcího a monitorovacího systému, který zaznamenává spotřebu/odpočet a kontroluje bezcelně dovezené suroviny a skutečnou spotřebu společnosti podle jejích záznamů o celkové výrobě. Uvádělo se rovněž, že poměr vstupů a výstupů je založen na skutečné spotřebě příslušné společnosti, která tento program využívá, a že záznamy o vstupech podléhají ověření. Podle těchto tvrzení byl poměr vstupů a výstupů stanoven pomocí ověřeného referenčního systému, který je pravidelně aktualizován podle skutečné spotřeby dané společnosti. Po jakékoli změně tohoto poměru je nadměrné vrácení v předchozím období připočteno zpět za účelem aktualizace evidence zásob, a tudíž získání údajů o skutečném stavu zásob, a na základě těchto údajů o skutečném stavu zásob musí společnost, která využívá výhody v rámci tohoto programu, prokázat vývoz hotových výrobků. Spolupracující vyvážející výrobce dále předložil dva dopisy, v nichž celní orgány informuje o materiálu, jenž byl v celním skladu pro provádění zpracovatelských operací ušetřen, a které prokazují, že společnost mohla nadbytečný vstupní materiál využít při výrobě zboží na vývoz v budoucnu.57. S ohledem na tento program (jak je uvedeno v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) nebyla příslušná evidence přijatých, vyrobených a vyvezených výrobků vedena podle skutečné spotřeby. Evidována byla pouze teoretická spotřeba podle certifikátu analýzy s poměry vstupů a výstupů všech surovin pro výrobu 1 000 kg výstupů. Tyto normy vstupů a výstupů jsou podle informací spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveny orgány a pravidelně přezkoumávány, neexistují však jednoznačná pravidla ani důkazy prokazující, jak jsou tyto přezkumy prováděny. Po revizích certifikátu analýzy, které naznačovaly existenci nadměrného vrácení, nepřijaly orgány žádná následná opatření s cílem ověřit celkovou předchozí skutečnou spotřebu a požadovat platby uskutečněné za předchozí roky. Jinými slovy, nebyla provedena žádná kontrola případného nadměrného vrácení s ohledem na ušlé clo. Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že nadbytečné suroviny započítané v předchozím období byly připočteny zpět za účelem aktualizace evidence zásob, a tudíž získání údajů o skutečném stavu zásob. Stojí za zmínku, že se tento postup opírá o skutečnost, že vyvážející výrobce z vlastního podnětu prokazuje příslušnému orgánu nadměrné vrácení, k němuž došlo v předchozím období. Co je zajímavější, tento postup není stanoven v právních předpisech, jimiž se tento program řídí. Všechny výše uvedené skutečnosti potvrzují, že u tohoto programu neexistuje účinný prováděcí a monitorovací systém. Za této situace bylo nutno všechna příslušná tvrzení zamítnout.58. Obě strany rovněž tvrdily, že clo v rámci běžného dovozního režimu bylo v průběhu období šetření nulové, a nedošlo tudíž ke ztrátě vládních příjmů plynoucích z dovozu PTA v rámci celního skladu pro provádění zpracovatelských operací.59. Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Z informací, které strany poskytly, je zřejmé, že běžné clo z dovozu PTA činí 7,5 %. Výjimečně a za určitých podmínek mohou strany využít nulovou celní sazbu. Skutečnost, že pákistánská vláda zřídila program celního skladu pro provádění zpracovatelských operací nebo program celní ochrany při nákupech PTA v žádném případě nenaznačuje, že celní sazba je u veškerého dovozu PTA nulová. Ve skutečnosti existence výše uvedených programů potvrzuje, že vláda přišla o své příjmy a že to


text: je důvod, proč byly zavedeny zvláštní odchylné programy se zvláštními pravidly a způsobilými uživateli.60. Spolupracující vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že nedošlo k porušení § 349 kapitoly XV pákistánských celních předpisů z roku 2001. V tomto ohledu bylo uvedeno, že celní sklad pro provádění zpracovatelských operací zahrnuje celý výrobní závod společnosti, a tudíž prostory skladu splňovaly příslušná pravidla, která vyžadují, aby prostory skladu byly v samostatném prostoru se zvláštním vchodem nebo východem oddělenými od veřejných prostor a neměly žádný jiný vchod nebo východ a aby byly jednoznačně vymezeny výrobní oblast a samostatné sklady hotových výrobků, zmetků a odpadu.61. Pokud jde o výše uvedené připomínky, je nutno zopakovat, že při inspekci na místě bylo zjištěno, že od vstupního materiálu pořízeného v místě byly odděleny pouze suroviny dovezené bezcelně. Prostory skladu, který je celním skladem a celním skladem pro provádění zpracovatelských operací, nebyly v samostatném prostoru se zvláštním vchodem nebo východem oddělenými od veřejných prostor a neměly žádný jiný vchod nebo východ, jak stanoví výše zmíněný § 349. Tvrzení strany, že celní sklad pro provádění zpracovatelských operací zahrnuje celý její výrobní závod, se kromě analýzy znění § 349 nezakládalo na ověřitelných důkazech (např. výslovné povolení s ohledem na plochu celního skladu pro provádění zpracovatelských operací). Příslušné tvrzení bylo proto nutno zamítnout.62. Pákistánská vláda provedla s ohledem na tento program nedávno administrativní změny. V právních předpisech zavedla podrobnější definici celního skladu pro provádění zpracovatelských operací a podnikla kroky ke zvýšení kontroly nad programem ze strany příslušného orgánu.63. Co se týká kontroly, kterou nad celním skladem pro provádění zpracovatelských operací vykonává příslušný orgán, zavedené změny se nezabývají nejkritičtějšími nedostatky systému, které byly při tomto šetření zjištěny, například i) nedostatečným vykazováním skutečné spotřeby dovezených surovin a ii) neexistencí ověřovacího systému, který se zaměřuje spíše na skutečné výsledky než na historicky stanovené normy. Jelikož zavedení případné změny s ohledem na tento program musí být náležitě ověřeno (zjištěné problémy poukazují rovněž na řízení programu), bude zapotřebí určitý čas, než bude možno přijmout konečné rozhodnutí ohledně provedených změn programu a způsobu, jakým orgány tyto změny zavedly a zajistily řádně řízený ověřovací systém.64. Pákistánská vláda projevila rovněž ochotu poskytnout Komisi závazek ohledně konkrétního uplatňování pravidel vztahujících se na celní sklad pro provádění zpracovatelských operací. Bylo navrženo, aby tento závazek měl podobu předkládání důkazů, že spolupracující vyvážející výrobce dodržuje nová pravidla (např. změny prostor, revize poměrů vstupů a výstupů, vrácení cel), poskytování pravidelných zpráv a umožnění inspekcí na místě ze strany Komise.65. Pokud jde o výše uvedené skutečnosti, podotýká se, že tímto návrhem závazku pákistánská vláda nepřímo potvrzuje všechny nedostatky, které byly s ohledem na tento program vyzdviženy v prozatímním nařízení. Jak bylo mimoto zmíněno ve výše uvedeném 50. bodě odůvodnění, nelze přijmout závazek vztahující se na řízení programu na základě důkazů, které budou k dispozici teprve v budoucnu. Takovýto závazek není ani praktický, jelikož by nezbytné sledování vyžadovalo pravidelné opakování významných částí šetření. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že pákistánská vláda a/nebo spolupracující výrobce mohou požádat o prozatímní přezkum opatření, budou-li splněna příslušná ustanovení článku 19 základního nařízení.66. Na


text: základě výše uvedených skutečností a vzhledem k neexistenci jakýchkoli dalších relevantních připomínek jsou potvrzena zjištění týkající se tohoto programu, která byla uvedena v 60. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jak byla pozměněna ve výše uvedeném 44. až 52. bodě odůvodnění.II) Dovoz strojů a zařízení do celního skladu pro provádění zpracovatelských operací67. S ohledem na tento program obě strany tvrdily, že úrokovou sazbou použitou k výpočtu rozpětí subvence musí být úroková sazba, která byla pro dotčeného vývozce dostupná v průběhu období šetření. Strany dále uvedly, že vzhledem k tomu, že stroje a zařízení byly použity při výrobě PET určené na vývoz i pro prodej na domácím trhu, mělo by být rozpětí subvence stanoveno na základě celkového obratu vyvážejícího výrobce.68. V reakci na tato tvrzení je nutno uvést, že úrokovou sazbou, která byla použita při výpočtu, je komerční úroková sazba platná v Pákistánu v období šetření, která byla získána z internetových stránek pákistánské státní banky. Tato úroková sazba představuje běžnou sazbu u úvěrů, která převládala na trhu. Pokud jde o jmenovatele ve výpočtu subvence, je třeba připomenout, že podmínkou pro využití programu je instalace dovezených strojů v celním skladu pro provádění zpracovatelských operací, což je systém bezcelního dovozu surovin použitých pouze pro následný vývoz výroby v rámci celního skladu pro provádění zpracovatelských operací. Výši subvence (čitatel) bylo proto nutno přepočítat na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření, jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti. Všechna výše uvedená tvrzení musela být proto zamítnuta.69. Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k neexistenci jakýchkoli dalších relevantních připomínek jsou potvrzena zjištění týkající se tohoto programu, která byla uvedena v 81. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.III) Celní ochrana při nákupech přečištěné kyseliny tereftalové PTA na domácím trhu70. Pákistánská vláda tvrdila, že cena PTA vyráběné v místě není oproti mezinárodní ceně snížena o 7,5 % a že náhrada není poskytována pouze s ohledem na PTA vyrobenou v tuzemsku, nýbrž rovněž dovezenou PTA. Spolupracující vyvážející výrobce uvedl, že program povoluje náhradu cla u PTA pořízené v místě i dovezené PTA, a program tudíž nezvýhodňuje nákupy PTA vyrobené v tuzemsku. Uvádělo se rovněž, že právní předpisy neomezují přístup k tomuto programu.71. Výše uvedená tvrzení bylo nutno zamítnout. V tomto ohledu se podotýká, že tento program poskytuje finanční příspěvek ve formě přímého převodu peněžních prostředků, který představuje pro společnost příjemce jednoznačnou výhodu. Z analýzy informací, které poskytla pákistánská vláda, je zřejmé, že způsobilá společnost může: i) pořizovat PTA na domácím trhu a obdržet vyrovnávací podporu s ohledem na část odpovídající 7,5 % ceny uhrazené za nákupy PTA vyrobené v místě nebo ii) dovážet PTA a získat náhradu ve výši platného cla (7,5 %) zaplaceného z dovozu PTA. Posledně uvedená možnost však není přípustná, pokud způsobilá společnost využívá u dovozu PTA systém vrácení cla (např. celní sklad pro provádění zpracovatelských operací). Z výše uvedených skutečností je zřejmé, že spolupracující vyvážející výrobce byl podle práva nucen používat tento program pouze u nákupů PTA vyrobené v tuzemsku, jelikož u dovezené PTA současně využíval program celního skladu pro provádění zpracovatelských operací. Mimoto


text: je zjevné, že i v případech, kdy jedna způsobilá společnost využívá obě dostupné možnosti programu (tj. upustí od možnosti využívat systém vrácení cla v rámci celního skladu pro provádění zpracovatelských operací), je zřejmé, že náhrady, které podle očekávání obdrží, budou jiné než v případě, je-li sazba vypočítána na základě plné domácí fakturované ceny, jelikož v druhém případě je vypočítána na základě hodnoty uvedené v celním prohlášení, která není nutně plnou fakturovanou cenou. Nebyly předloženy žádné ověřitelné důkazy, které by mohly výše uvedené závěry zpochybnit. Co se týká tvrzení, že přístup k programu není omezen, šetřením bylo zjištěno, že v příslušných právních předpisech jsou jednoznačně uvedena jména způsobilých stran. PTA vyrobená v tuzemsku každopádně nepodléhá clu, a proto „náhrada“ ve výši 7,5 % představuje přímý převod peněžních prostředků nebo čistou dotaci. Jediným způsobem, jak může výrobce PET tuto subvenci, tj. dotaci, získat, je nákup PTA vyrobené v tuzemsku. Na druhou stranu představuje „náhrada“ cla z dovezené PTA osvobození od platby, která by byla normálně splatná, nikoli přímý převod peněžních prostředků; tyto dvě situace proto nejsou rovnocenné.72. Program tudíž prostřednictvím přímého převodu peněžních prostředků poskytuje jednoznačnou výhodu domácímu kupci, tj. výrobci PET, a je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního nařízení, jelikož subvence závisí na přednostním použití domácího výrobku před dováženým, poněvadž způsobilé pro přímou dotaci jsou pouze domácí výrobky. Tuto subvenci lze mimoto považovat za specifickou rovněž ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy výslovně omezují přístup k tomuto programu na určité podniky, které patří do odvětví výroby polyesterů.73. Co se týká tohoto programu, pákistánská vláda spolu se svými připomínkami k prozatímnímu nařízení předložila nařízení vlády vydané dne 28. června 2010, v němž se uvádí, že celní předpisy č. 1045(I)/2008 byly s účinkem ode dne 1. července 2010 zrušeny. Pákistánská vláda uvedla, že tento vývoj zajistí, že v případě PTA pořízené v tuzemsku nebo dovezené PTA nejsou a nebudou pro uživatele PTA povoleny žádné náhrady.74. Podle novinového výstřižku, který ve stejné záležitosti předložil spolupracující vyvážející výrobce, se mimoto zdá, že se pákistánská vláda rozhodla zrušit předpis týkající se tohoto programu, aby Pákistán v tomto ohledu splňoval mezinárodní normy. Spolupracující vyvážející výrobce doložil informace, které poskytla pákistánská vláda, údaji, které potvrzují, že ode dne 1. července 2010 již při nákupech PTA vyrobené v tuzemsku nelze příslušnou dotaci obdržet. V této souvislosti se připomíná, že v souladu s článkem 15 základního nařízení se opatření neuloží, pokud subvence skončí nebo se prokáže, že subvence již nepředstavují žádnou výhodu pro dotyčné vývozce. Z výše uvedených informací je zřejmé, že Pákistán v podstatě uznává, že body vyzdvižené v prozatímním nařízení s ohledem na tento program vyžadovaly z jeho strany nápravná opatření, že pákistánská vláda program ukončila a že spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci již nejsou v souvislosti s tímto programem poskytovány žádné výhody. Za těchto okolností se má za to, že podmínky stanovené v článku 15 základního nařízení jsou splněny, a na dotyčný program by se proto neměla vyrovnávací opatření vztahovat.75. Na základě výše uvedených skutečností a


text: vzhledem k neexistenci jakýchkoli dalších relevantních připomínek jsou potvrzena zjištění týkající se tohoto programu, která byla uvedena v 93. až 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jak byla pozměněna ve výše uvedeném 58. až 61. bodě odůvodnění.IV) Program konečné daně76. Obě strany tvrdily, že tento program představuje jiný systém zdanění a neměla by se na něj vztahovat vyrovnávací opatření, jelikož Pákistán má s ohledem na zdanění svrchovaná práva a může používat systém zdanění, jaký chce. Rovněž bylo uvedeno, že program konečné daně neznamená finanční příspěvek pro žádnou společnost a představuje obecné pravidlo zdanění v Pákistánu (srážková daň ve výši 1 % v době realizace devizových příjmů), které v porovnání s běžným daňovým režimem, jenž stanoví 35% daň z domácího příjmu, funguje podle jiného konceptu a na jiném základě. Podle těchto stran nelze určit, který z těchto dvou systémů je výhodnější, a program konečné daně nemá tudíž za následek ušlé vládní příjmy či nevybrání vládních příjmů, které by byly jinak splatné.77. Co se týká těchto tvrzení, je třeba uvést, že není zpochybněna svrchovanost Pákistánu, nýbrž údajné subvence poskytované určitým vyvážejícím výrobcům. Mimoto je nutno připomenout, že zisky z vývozu jsou zdaněny jinak než zisky dosažené z domácího prodeje. Pokud tento daňový režim vede k tomu, že zisky z vývozu jsou zdaněny nižší sazbou než zisky dosažené z domácího prodeje, je nutno tento program považovat za subvenci ve formě ušlých vládních příjmů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, která poskytuje společnosti příjemce výhodu. Jedná se rovněž o specifickou subvenci ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a), jelikož subvence závisí na vývozní výkonnosti.78. Spolupracující vyvážející výrobce mimoto poskytl pro rok 2008 a 2009 soubor výpočtů v Excelu a oznámení o vyměření daně a inkasní příkaz vydané zástupcem zmocněnce pro daň z příjmu, které revidovaly soubor údajů v přiznání k dani z příjmu společnosti za rok 2008. Pákistánská vláda tvrzení spolupracujícího vyvážejícího výrobce dosvědčila a uvedla, že poskytnuté výpočty prokazují, že spolupracující vyvážející výrobce zaplatil na základě programu konečné daně vyšší daň v porovnání s daní, kterou by platil v případě použití běžného daňového režimu.79. Tato tvrzení bylo nutno zamítnout. Za prvé, poskytnuté výpočty nejsou součástí přiznání k dani z příjmu společnosti ani žádného jiného oficiálního dokumentu finančního úřadu. Nejsou proto k dispozici žádné ověřitelné důkazy, že přesně popisují závazky spolupracujícího vyvážejícího výrobce s ohledem na daň z příjmu.80. Za druhé, analýza předložených oficiálních daňových dokladů (oznámení o vyměření daně a inkasní příkaz) nijak nepotvrzují tvrzení předložená stranami ohledně výše daně splatné na základě jednotlivých daňových režimů.81. Pokud jde o předloženou dokumentaci vztahující se k roku 2008, strany neprokázaly, jak se mohou uvedené částky přesně shodovat s přiznáním k dani z příjmu společnosti za rok 2008 a oběma doklady, které následně vydaly příslušné finanční úřady. Zdá se, že posledně uvedené doklady potvrzují, že společnost musí zaplatit částku daně z příjmu z domácího prodeje. Z předložených informací však není vůbec jasné, zda tato částka daně (či jakákoli jiná částka daně) byla skutečně zaplacena, nebo