text:
požadavků ze strany
 poskytovatelů důvěryhodných služeb.
 (36) S cílem umožnit účinný
 postup pro zahájení poskytování služeb, který by měl vést
 k zařazení kvalifikovaných poskytovatelů důvěryhodných
 služeb a kvalifikovaných důvěryhodných služeb, které poskytují, na
 důvěryhodné seznamy, je nutno podporovat předběžné kontakty
 mezi potencionálními kvalifikovanými poskytovateli důvěryhodných služeb
 a příslušným orgánem dohledu v zájmu usnadnění hloubkové kontroly
 vedoucí k poskytování kvalifikovaných důvěryhodných služeb.
 (37) Nezbytnými prvky při
 budování důvěry mezi tržními subjekty jsou důvěryhodné
 seznamy, jelikož udávají stav kvalifikace poskytovatele služeb v době
 dohledu, na druhou stranu nejsou podmínkou pro dosažení stavu kvalifikace a
 poskytování kvalifikovaných důvěryhodných služeb, jež vyplývá z
 dodržování požadavků tohoto nařízení.
 (38) Jakmile byla kvalifikovaná
 důvěryhodná služba oznámena, nemůže být s ohledem na
 splnění správního postupu nebo formality dotčeným subjektem z
 veřejného sektoru odmítnuta kvůli tomu, že není zařazena na
 důvěryhodné seznamy vyhotovené členskými státy. Za tímto
 účelem subjekt z veřejného sektoru odkazuje na orgán veřejné
 správy či jiný subjekt pověřený poskytováním služeb elektronické
 veřejné správy, jako je podávání daňového přiznání
 prostřednictvím internetu, žádosti o rodné listy, účast
 v postupech elektronického zadávání veřejných zakázek atd.
 (39) Ačkoliv k zajištění
 vzájemného uznávání elektronických podpisů je zapotřebí vysoká
 úroveň bezpečnosti, měly by být ve zvláštních případech,
 například v rámci rozhodnutí Komise 2009/767/ES ze dne 16. října 2009,
 kterým se stanovují opatření pro usnadnění užití postupů s
 využitím elektronických prostředků prostřednictvím „jednotných
 kontaktních míst“ podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES
 o službách na vnitřním trhu[23],
 přijímány rovněž elektronické podpisy s nižší zárukou
 bezpečnosti.
 (40) Podepisující osoba by
 měla mít možnost svěřit kvalifikované prostředky pro
 vytváření elektronického podpisu do péče třetí straně,
 pokud jsou zavedeny odpovídající mechanismy a postupy, které
 zajišťují, že podepisující osoba má výhradní kontrolu nad používáním svých
 dat pro vytváření elektronického podpisu, a použitím tohoto
 prostředku jsou splněny požadavky na kvalifikovaný podpis.
 (41) V zájmu zajištění právní
 jistoty ohledně platnosti podpisu je nezbytné podrobně uvést, které
 prvky kvalifikovaného elektronického podpisu musí posoudit spoléhající se
 strana, která provádí ověření. Stanovení požadavků na
 kvalifikované poskytovatele důvěryhodných služeb, kteří mohou
 poskytovat kvalifikovanou službu pro ověřování spoléhajícím se
 stranám, jež nejsou ochotny nebo schopny provádět ověřování
 kvalifikovaných elektronických podpisů samy, by mělo soukromý nebo
 veřejný sektor podnítit k investicím do těchto služeb. Oba prvky by
 měly usnadnit ověřování kvalifikovaných elektronických
 podpisů a být vhodné pro všechny strany na úrovni Unie.
 (42) Vyžaduje-li transakce
 kvalifikovanou elektronickou značku právnické osoby, měl by být
 stejně tak přijatelný kvalifikovaný elektronický podpis
 zplnomocněného zástupce této právnické osoby.
 (43) Elektronické značky by
 měly sloužit jako důkaz toho, že elektronický dokument vydala
 určitá právnická osoba, a poskytovat jistotu ohledně původu a
 integrity dokumentu.
 (44) Toto nařízení by
 mělo zajistit dlouhodobé uchovávání informací, tj. právoplatnost
 elektronického podpisu a elektronických značek po delší dobu, což
 zaručuje, že mohou být ověřeny bez ohledu na budoucí
 technologické změny.
 (45) V zájmu většího
 přeshraničního využívání elektronických dokumentů by toto
 nařízení mělo stanovit právní účinek elektronických
 dokumentů, jež by se měly považovat za rovnocenné dokumentům v
 papírové podobě v závislosti na posouzení rizik
 a v případě, že je zajištěna pravost a integrita
 dokumentů. Pro další


text:
rozvoj přeshraničních elektronických
 transakcí na vnitřním trhu je rovněž důležité, aby byly
 originální elektronické dokumenty nebo ověřené kopie vydané
 příslušnými subjekty v určitém členském státě podle
 jeho vnitrostátních právních předpisů přijímány jako takové
 rovněž v ostatních členských státech. Tímto nařízením by
 nemělo být dotčeno právo členských států určit, co na
 vnitrostátní úrovni představuje originál nebo kopii, nařízení však
 zajišťuje, že je lze jako takové používat rovněž na
 přeshraničním základě.
 (46) Jelikož
 v současnosti používají příslušné orgány v členských
 státech při podepisování svých dokumentů elektronickými
 prostředky různé formáty zaručených elektronických podpisů,
 je nutné zajistit, aby členské státy mohly při přijímání
 dokumentů, které byly podepsány elektronickými prostředky, technicky
 podporovat alespoň určitý počet formátů zaručených
 elektronických podpisů. Pokud příslušné orgány v členských
 státech používají zaručené elektronické značky, bude obdobně
 nutné zajistit, aby podporovaly přinejmenším určitý počet
 formátů zaručených elektronických značek.
 (47) Kromě ověření
 pravosti dokumentu vydaného právnickou osobou lze elektronické značky
 použít k ověřování pravosti jakýchkoli digitálních aktiv dotyčné
 právnické osoby, například softwarového kódu, serverů.
 (48) Možnost ověřovat
 webové stránky a totožnost osoby, která je vlastní, ztíží padělání
 webových stránek, a tudíž omezí podvody.
 (49) Za
 účelem pružného a rychlého doplnění určitých podrobných
 technických aspektů tohoto nařízení by měla být Komisi
 svěřena pravomoc přijímat akty v souladu
 s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o
 interoperabilitu elektronických identifikací; bezpečnostní opatření
 vyžadovaná od poskytovatelů důvěryhodných služeb; uznané
 nezávislé subjekty odpovědné za provádění auditů
 u poskytovatelů služeb; důvěryhodné seznamy; požadavky
 týkající se úrovní bezpečnosti elektronických podpisů; požadavky na
 kvalifikované certifikáty pro elektronické podpisy, jejich ověřování
 a uchovávání; orgány odpovědné za certifikaci kvalifikovaných
 prostředků pro vytváření elektronického podpisu a požadavky
 týkající se úrovní bezpečnosti elektronických značek a požadavky na
 kvalifikované certifikáty pro elektronické značky; interoperabilitu mezi
 doručovacími službami. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci
 přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné
 úrovni.
 (50) Při přípravě a
 vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit,
 aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a
 vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
 (51) V zájmu zajištění
 jednotných podmínek pro provádění tohoto nařízení je třeba
 svěřit Komisi prováděcí pravomoci, zejména za účelem
 určení referenčních čísel norem, které vedou
 k předpokladu shody s určitými požadavky stanovenými
 v tomto nařízení nebo vymezenými v aktech v přenesené
 pravomoci. Tyto pravomoci by
 měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a
 Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se
 stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy
 kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[24].
 (52) Z důvodu právní jistoty a
 jasnosti by měla být směrnice 1999/93/ES zrušena.
 (53) V zájmu zajištění právní
 jistoty pro tržní subjekty, které již používají kvalifikovaná
 osvědčení vydaná podle směrnice 1999/93/ES, je nutné stanovit
 dostatečně dlouhé časové období za účelem přechodu. Je
 rovněž nezbytné umožnit Komisi přijímání prováděcích aktů a
 aktů v přenesené pravomoci před tímto dnem.
 (54) Jelikož cílů tohoto
 nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských
 států, a proto jich může být z důvodu rozsahu opatření
 lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o
 Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou
 v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec
 toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle, zejména pokud jde o úlohu
 Komise jakožto koordinátora činností jednotlivých členských
 států,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 KAPITOLA I
 OBECNÁ
 USTANOVENÍ
 Článek 1
 Předmět
 1.
 Toto nařízení stanoví pravidla pro elektronickou identifikaci a
 důvěryhodné elektronické služby pro elektronické transakce za
 účelem zajištění řádného fungování vnitřního trhu.
 2. Toto nařízení stanoví podmínky, za
 nichž členské státy uznávají a přijímají prostředky pro
 elektronickou identifikaci fyzických a právnických osob, které spadají do
 oznámeného systému elektronické identifikace jiného členského státu.
 3. Toto nařízení stanoví právní
 rámec pro elektronické podpisy, elektronické značky, elektronická
 časová razítka, elektronické dokumenty, elektronické doručování a
 ověřování webových stránek.
 4. Toto nařízení zajišťuje, aby
 se důvěryhodné služby a produkty, které vyhovují tomuto
 nařízení, mohly volně pohybovat na vnitřním trhu.
 Článek 2
 Oblast
 působnosti
 1. Toto nařízení se vztahuje na
 elektronickou identifikaci zajišťovanou členskými státy, jejich
 jménem nebo v rámci jejich odpovědnosti a poskytovateli
 důvěryhodných služeb usazenými v Unii.
 2. Toto nařízení se nevztahuje na
 poskytování důvěryhodných elektronických služeb na základě
 dobrovolných dohod podle soukromého práva.
 3. Toto nařízení se nevztahuje na aspekty
 související s uzavíráním a platností smluv či jiných právních
 závazků, pokud existují požadavky na formu předepsané vnitrostátními
 právními předpisy nebo právními předpisy Unie.
 Článek 3
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se
 rozumí:
 1. „elektronickou identifikací“ proces
 používání osobních identifikačních údajů v elektronické
 podobě, které jednoznačně označují určitou fyzickou
 nebo právnickou osobu;
 2. „prostředkem pro elektronickou
 identifikaci“ hmotná či nehmotná jednotka obsahující data uvedená
 v bodě 1 tohoto článku, která se používají k přístupu
 k internetovým službám, jak je uvedeno v článku 5;
 3. „systémem elektronické identifikace“ systém
 pro elektronickou identifikaci, na jehož základě jsou osobám uvedeným
 v bodě 1 tohoto článku vydávány prostředky pro
 elektronickou identifikaci;
 4. „autentizací“ elektronický proces, který
 umožňuje ověřit elektronickou identifikaci fyzické či
 právnické osoby nebo původ a integritu elektronických dat;
 5. „podepisující osobou“ fyzická osoba,
 která vytváří elektronický podpis;
 6. „elektronickým podpisem“ údaje v
 elektronické podobě, které jsou připojeny k ostatním
 elektronickým datům nebo jsou s nimi logicky spojené a které
 podepisující osoba používá při podpisu;
 7. „zaručeným elektronickým
 podpisem“ elektronický podpis, který splňuje tyto požadavky:
 a) je jednoznačně spojen s
 podepisující osobou;
 b) umožňuje identifikaci podepisující
 osoby;
 c) je vytvořen pomocí dat pro
 vytváření elektronického podpisu, která může podepisující osoba s
 vysokou úrovní spolehlivosti použít pod svou výhradní kontrolou, a
 d) je k datům, ke kterým se vztahuje,
 připojen takovým způsobem, že je možno zjistit jakoukoliv následnou
 změnu dat;
 8. „kvalifikovaným elektronickým podpisem“ zaručený
 elektronický podpis, který je vytvořen kvalifikovaným prostředkem pro
 vytváření elektronického podpisu a který je založen na kvalifikovaném
 certifikátu pro elektronické podpisy;
 9. „daty pro vytváření elektronického
 podpisu“ jedinečná data, která podepisující osoba používá k vytvoření
 elektronického podpisu;
 10. „certifikátem“ elektronické
 potvrzení, které spojuje data pro ověřování elektronického podpisu
 nebo značky určité fyzické respektive právnické osoby s certifikátem
 a potvrzuje data této osoby;
 11. „kvalifikovaným certifikátem pro
 elektronický podpis“


text:
potvrzení, které se používá na podporu elektronických
 podpisů, je vydáno kvalifikovaným poskytovatelem důvěryhodných
 služeb a splňuje požadavky stanovené v příloze I;
 12. „důvěryhodnou službou“ jakákoli
 elektronická služba spočívající ve vytváření, ověřování,
 potvrzování, zpracovávání a uchovávání elektronických podpisů,
 elektronických značek, elektronických časových razítek,
 elektronických dokumentů, elektronickém doručování,
 ověřování webových stránek a elektronických certifikátů,
 včetně certifikátů pro elektronické podpisy a pro elektronické
 značky;
 13. „kvalifikovanou
 důvěryhodnou službou“ jakákoli důvěryhodná služba, která
 splňuje použitelné požadavky stanovené v tomto nařízení;
 14. „poskytovatelem
 důvěryhodných služeb“ fyzická nebo právnická osoba, která poskytuje
 jednu či více důvěryhodných služeb;
 15. „kvalifikovaným poskytovatelem
 důvěryhodných služeb“ poskytovatel důvěryhodných služeb,
 který splňuje požadavky stanovené v tomto nařízení;
 16. „produktem“ technické zařízení
 nebo programové vybavení či jejich součásti, používané pro
 poskytování důvěryhodných služeb;
 17. „prostředkem pro vytváření
 elektronického podpisu“ konfigurované programové vybavení nebo technické
 zařízení používané k vytvoření elektronického podpisu;
 18. „kvalifikovaným prostředkem pro
 vytváření elektronického podpisu“ prostředek pro vytváření
 elektronického podpisu, který splňuje požadavky stanovené v
 příloze II;
 19. „označující osobou“ právnická
 osoba, která vytváří elektronickou značku;
 20. „elektronickou značkou“ údaje v
 elektronické podobě, které jsou připojené k ostatním elektronickým
 datům nebo jsou s nimi logicky spojené s cílem zaručit původ a
 integritu připojených dat;
 21. „zaručenou elektronickou
 značkou“ elektronická značka, která splňuje tyto požadavky:
 a) je jednoznačně spojena s
 označující osobou;
 b) umožňuje identifikaci
 označující osoby;
 c) byla vytvořena pomocí dat pro
 vytváření elektronické značky, která může označující osoba
 s vysokou úrovní spolehlivosti použít k vytvoření elektronické značky
 pod svou kontrolou, a
 d) je k datům, ke kterým se vztahuje,
 připojena takovým způsobem, že je možno zjistit jakoukoliv následnou
 změnu těchto dat;
 22. „kvalifikovanou elektronickou
 značkou“ zaručená elektronická značka, která je vytvořena
 pomocí kvalifikovaného prostředku pro vytváření elektronické
 značky a která je založena na kvalifikovaném certifikátu pro elektronickou
 značku;
 23. „daty pro vytváření elektronické
 značky“ jedinečná data, která označující osoba používá
 k vytvoření elektronické značky;
 24. „kvalifikovaným certifikátem pro elektronickou
 značku“ potvrzení, které se používá na podporu elektronické značky,
 je vydáno kvalifikovaným poskytovatelem důvěryhodných služeb a
 splňuje požadavky stanovené v příloze III;
 25. „elektronickým časovým razítkem“ údaje v
 elektronické podobě, které spojují ostatní elektronická data s
 časovým okamžikem a zaručují, že uvedená data existovala v daném
 časovém okamžiku;
 26. „kvalifikovaným elektronickým časovým razítkem“
 elektronické časové razítko, které splňuje požadavky stanovené v
 článku 33;
 27. „elektronickým dokumentem“ dokument v
 elektronické podobě;
 28. „elektronickým doručováním“
 služba, která umožňuje přenášet data elektronickými prostředky a
 poskytuje důkazy týkající se zpracování přenášených dat,
 včetně dokladu o odeslání nebo přijetí dat, a která chrání
 přenášená data před rizikem ztráty, zcizení, poškození nebo
 neoprávněných změn;
 29. „kvalifikovanou službou
 elektronického doručování“ elektronické doručování, které splňuje
 požadavky stanovené v článku 36;
 30. „kvalifikovaným certifikátem pro
 ověřování webových stránek“ potvrzení, které umožňuje
 ověřit pravost webových stránek a spojuje webové stránky
 s osobou, jíž je vydán certifikát, který vydal kvalifikovaný poskytovatel
 důvěryhodných služeb a který splňuje požadavky stanovené
 v příloze IV;
 31. „daty pro ověřování“ data, která
 se používají k ověření elektronického podpisu nebo elektronické
 značky.
 Článek 4
 Zásada
 vnitřního trhu
 1. Nesmí existovat žádná omezení týkající se
 poskytování důvěryhodných služeb


text:
na území určitého
 členského státu poskytovatelem důvěryhodných služeb, který je
 usazen v jiném členském státě, z důvodů, jež spadají do
 oblastí, na něž se vztahuje toto nařízení.
 2. Produkty, které vyhovují tomuto nařízení,
 se mohou volně pohybovat na vnitřním trhu.
 KAPITOLA II
 ELEKTRONICKÁ
 IDENTIFIKACE
 Článek 5
 Vzájemné
 uznávání a přijímání
 Pokud se podle vnitrostátních právních
 předpisů nebo správní praxe pro přístup ke službě na
 internetu vyžaduje elektronická identifikace s použitím prostředku pro
 elektronickou identifikaci a autentizace, je pro účely přístupu k
 této službě uznán a přijímán jakýkoli prostředek pro
 elektronickou identifikaci vydaný v jiném členském státě spadající do
 systému uvedeného v seznamu, který Komise zveřejní postupem podle
 článku 7.
 Článek 6
 Podmínky
 pro oznamování systémů elektronické identifikace
 1. Systémy elektronické identifikace jsou
 způsobilé pro oznámení podle článku 7, jsou-li splněny
 všechny tyto podmínky:
 a) prostředky pro elektronickou
 identifikaci jsou vydány oznamujícím členským státem, jeho jménem nebo v
 rámci jeho odpovědnosti;
 b) prostředky pro elektronickou
 identifikaci lze použít pro přístup alespoň k veřejným
 službám, u nichž se v oznamujícím členském státě vyžaduje elektronická
 identifikace;
 c) oznamující členský stát
 zajišťuje, že identifikační údaje osoby jsou jednoznačně
 spojeny s fyzickou nebo právnickou osobou uvedenou v čl. 3
 bodě 1;
 d) oznamující členský stát
 zajišťuje dostupnost možnosti autentizace na internetu, a to kdykoli a
 bezplatně, takže strana spoléhající se na autentizaci může
 ověřit platnost osobních identifikačních údajů, které
 obdržela v elektronické podobě. Členské státy nesmí spoléhajícím se
 stranám, které nejsou usazeny na jejich území a které chtějí provést
 takovouto autentizaci, ukládat zvláštní technické požadavky. Je-li narušena
 nebo částečně ohrožena bezpečnost oznámeného systému
 identifikace nebo možnosti autentizace, členské státy neprodleně
 pozastaví platnost oznámeného systému identifikace nebo možnosti autentizace
 či dotčených ohrožených součástí nebo je zruší
 a v souladu s článkem 7 vyrozumí ostatní členské
 státy a Komisi;
 e) oznamující členský stát
 přebírá odpovědnost za:
 –
 i) jednoznačné spojení osobních
 identifikačních údajů uvedených v písmenu c) a
 –
 ii) možnost autentizace uvedenou v písmenu d).
 2. Ustanovením v odst. 1 písm. e)
 není dotčena odpovědnost účastníků transakce, při níž
 jsou použity prostředky pro elektronickou identifikaci spadající do
 oznámeného systému.
 Článek 7
 Oznamování
 1. Členské státy, které oznámí systémy
 elektronické identifikace, předají Komisi tyto informace a
 bezodkladně i jejich následné změny:
 a) popis oznámeného systému
 elektronické identifikace;
 b) orgány odpovědné za oznámený
 systém elektronické identifikace;
 c) informace o tom, kdo spravuje
 evidenci jednoznačných osobních identifikačních údajů;
 d) popis možnosti autentizace;
 e) opatření k pozastavení
 platnosti nebo zrušení oznámeného systému identifikace nebo možnosti
 autentizace či ohrožených součástí.
 2. Šest měsíců po vstupu
 nařízení v platnost zveřejní Komise v Úředním věstníku
 Evropské unie seznam systémů elektronické identifikace, které byly
 oznámeny podle odstavce 1, a základní informace o těchto systémech.
 3. Obdrží-li Komise oznámení po uplynutí
 lhůty uvedené v odstavci 2, seznam pozmění do tří
 měsíců.
 4. Komise může stanovit okolnosti,
 formáty a postupy oznamování uvedeného v odstavcích 1 a 3
 prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se
 přijímají přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 2.
 Článek 8
 Koordinace
 1. Členské státy vzájemně
 spolupracují v zájmu zajištění interoperability prostředků pro


text:
elektronickou identifikaci spadajících do oznámeného systému a zvýšení jejich
 bezpečnosti.
 2. Komise stanoví potřebné podmínky pro
 usnadnění spolupráce mezi členskými státy uvedené v odstavci 1 v
 zájmu posílení vysoké úrovně důvěryhodnosti a bezpečnosti
 odpovídající míře rizika prostřednictvím prováděcích aktů.
 Tyto prováděcí akty se týkají zejména výměny informací, zkušeností a
 osvědčených postupů ohledně systémů elektronické
 identifikace, vzájemného hodnocení oznámených systémů elektronické
 identifikace a ověření příslušného vývoje v oblasti
 elektronické identifikace příslušnými orgány členských států.
 Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle
 čl. 39 odst. 2.
 3. Komise je zmocněna k přijímání
 aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 38, pokud
 jde o usnadnění přeshraniční interoperability
 prostředků pro elektronickou identifikaci, a to stanovením minimálních
 technických požadavků.
 KAPITOLA III
 DŮVĚRYHODNÉ
 SLUŽBY
 Oddíl 1
 Obecná
 ustanovení
 Článek 9
 Odpovědnost
 1. Poskytovatel důvěryhodných služeb
 odpovídá za přímou škodu způsobenou fyzické nebo právnické osobě
 nesplněním povinností stanovených v čl. 15 odst. 1, ledaže
 poskytovatel důvěryhodné služby může prokázat, že nejednal z
 nedbalosti.
 2. Kvalifikovaný poskytovatel
 důvěryhodných služeb odpovídá za přímou škodu způsobenou
 fyzické nebo právnické osobě nedodržením požadavků stanovených v
 tomto nařízení, zejména v článku 19, ledaže kvalifikovaný
 poskytovatel důvěryhodné služby může prokázat, že nejednal z
 nedbalosti.
 Článek 10
 Poskytovatelé
 důvěryhodných služeb ze třetích zemí
 1. Kvalifikované důvěryhodné služby
 a kvalifikované certifikáty poskytované kvalifikovanými poskytovateli
 důvěryhodných služeb usazenými ve třetí zemi se přijímají
 jako kvalifikované důvěryhodné služby a kvalifikované certifikáty
 poskytované kvalifikovanými poskytovateli důvěryhodných služeb
 usazenými na území Unie, pokud jsou kvalifikované důvěryhodné služby
 nebo kvalifikované certifikáty pocházející ze třetí země uznány na
 základě dohody mezi Unií a třetími zeměmi nebo
 mezinárodními organizacemi v souladu s článkem 218 SFEU.
 2. S odkazem na odstavec 1 tyto dohody
 zajistí, aby byly požadavky vztahující se na kvalifikované
 důvěryhodné služby a kvalifikované certifikáty poskytované
 kvalifikovanými poskytovateli důvěryhodných služeb usazenými na území
 Unie dodržovány poskytovateli důvěryhodných služeb ve třetích
 zemích nebo mezinárodními organizacemi, zejména co se týká ochrany osobních
 údajů, bezpečnosti a dohledu.
 Článek 11
 Zpracování
 a ochrana údajů
 1. Při zpracovávání osobních údajů
 zajistí poskytovatelé důvěryhodných služeb a orgány dohledu korektní
 a zákonné zpracování v souladu se směrnicí 95/46/ES.
 2. Poskytovatelé důvěryhodných
 služeb zpracovávají osobní údaje v souladu se směrnicí 95/46/ES. Toto
 zpracovávání je striktně omezeno na minimální údaje potřebné pro
 vydání a zachování certifikátu nebo poskytování důvěryhodných
 služeb.
 3. Poskytovatelé důvěryhodných
 služeb zaručí důvěrnost a integritu údajů týkajících se
 osoby, které je poskytovaná důvěryhodná služba.
 4. Aniž je dotčen právní účinek
 přiznaný pseudonymům podle vnitrostátního práva, nesmí členské
 státy bránit poskytovatelům důvěryhodných služeb v tom, aby v
 certifikátech pro elektronický podpis uváděly místo jména podepisující
 osoby pseudonym.
 Článek 12
 Přístupnost pro osoby se zdravotním postižením
 Poskytované
 důvěryhodné služby a konečné uživatelské produkty používané
 při poskytování těchto služeb jsou pokud možno dostupné pro osoby se
 zdravotním postižením.
 Oddíl 2
 Dohled
 Článek 13
 Orgán
 dohledu
 1. Členské státy určí vhodný orgán
 usazený na jejich území nebo po vzájemné dohodě v jiném členském
 státě v rámci odpovědnosti členského státu, který provedl
 určení. Orgánům dohledu jsou uděleny veškeré kontrolní a
 vyšetřovací pravomoci, které jsou nezbytné k plnění jejich
 úkolů.
 2.


text:
Orgán dohledu odpovídá za plnění
 těchto úkolů:
 a) sledování poskytovatelů
 důvěryhodných služeb usazených na území členského státu, který
 provedl určení, s cílem zajistit, aby plnili požadavky stanovené v
 článku 15;
 b) provádění dohledu nad
 kvalifikovanými poskytovateli důvěryhodných služeb usazenými na území
 členského státu, který provedl určení, a poskytovanými
 kvalifikovanými důvěryhodnými službami s cílem zajistit, aby
 tito poskytovatelé a kvalifikované důvěryhodné služby, které
 poskytují, splňovali použitelné požadavky stanovené v tomto
 nařízení;
 c) zajištění, aby příslušné
 informace a údaje uvedené v čl. 19 odst. 2 písm. g)
 a evidované kvalifikovanými poskytovateli důvěryhodných služeb
 byly za účelem zaručení kontinuity služby uchovávány po příslušnou
 dobu a byly k dispozici i po ukončení činnosti kvalifikovaného
 poskytovatele důvěryhodných služeb.
 3. Každý orgán dohledu předloží Komisi a
 členským státům do konce prvního čtvrtletí následujícího roku
 výroční zprávu o činnosti v oblasti dohledu v minulém
 kalendářním roce. Tato zpráva obsahuje alespoň tyto údaje:
 a) informace o činnosti v oblasti
 dohledu;
 b) shrnutí oznámení o narušení
 bezpečnosti, která byla obdržena od poskytovatelů
 důvěryhodných služeb v souladu s čl. 15 odst. 2;
 c) statistické údaje o trhu a o
 využívání kvalifikovaných důvěryhodných služeb, včetně
 informací o kvalifikovaných poskytovatelích důvěryhodných služeb,
 kvalifikovaných důvěryhodných službách, které poskytují, produktech,
 které používají, a obecného popisu jejich zákazníků.
 4. Členské státy sdělí Komisi a
 ostatním členským státům názvy a adresy svých příslušných
 orgánů dohledu, které určily.
 5. Komise je zmocněna k přijímání
 aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 38, pokud
 jde o stanovení postupů vztahujících se na úkoly uvedené v
 odstavci 2.
 6. Komise může stanovit okolnosti,
 formáty a postupy pro podávání zpráv podle odstavce 3 prostřednictvím
 prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají
 přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 2.
 Článek 14
 Vzájemná
 pomoc
 1. Orgány dohledu vzájemně spolupracují
 za účelem výměny osvědčených postupů
 a v nejkratší možné lhůtě si poskytují příslušné
 informace a vzájemnou pomoc, aby bylo možné zajistit jednotný výkon
 činnosti. Vzájemná pomoc se vztahuje zejména na žádosti o informace a
 opatření v oblasti dohledu, například žádosti o provedení
 prověrek v souvislosti s bezpečnostními audity, jak je uvedeno
 v článcích 15, 16 a 17.
 2. Orgán dohledu, jemuž byla určena
 žádost o pomoc, jí musí vyhovět s výjimkou těchto případů:
 a) orgán není pro vyřízení žádosti
 příslušný; nebo
 b) vyhovění této žádosti by nebylo
 v souladu s tímto nařízením.
 3. Orgány dohledu mohou případně
 provádět společná šetření, na nichž se podílejí pracovníci
 orgánů dohledu z ostatních členských států.
 Orgán dohledu členského státu, v
 němž se má provést šetření, může v souladu se svými
 vnitrostátními právními předpisy svěřit vyšetřovací úkoly
 pracovníkům orgánu dohledu, kterému je poskytována pomoc. Tyto úkoly mohou
 být vykonávány pouze podle pokynů a v přítomnosti
 pracovníků z hostitelského orgánu dohledu. Pracovníci orgánu dohledu,
 kterému je poskytována pomoc, podléhají vnitrostátním právním
 předpisům hostitelského orgánu dohledu. Hostitelský orgán dohledu
 přebírá odpovědnost za činnost pracovníků orgánu dohledu,
 kterému je poskytována pomoc.
 4. Komise může stanovit formáty a postupy
 pro vzájemnou pomoc stanovenou v tomto článku prostřednictvím
 prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají
 přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 2.
 Článek


text:
15
 Bezpečnostní
 požadavky vztahující se na poskytovatele důvěryhodných služeb
 1. Poskytovatelé důvěryhodných
 služeb, kteří jsou usazeni na území Unie, přijmou odpovídající
 technická a organizační opatření za účelem řízení
 rizik ohrožujících bezpečnost důvěryhodných služeb, které
 poskytují. S ohledem na stav techniky tato opatření zajišťují
 úroveň bezpečnosti, která odpovídá míře rizika. Opatření
 jsou přijímána zejména s cílem zabránit bezpečnostním incidentům
 a omezit jejich dopady na nejnižší možnou úroveň a informovat
 zúčastněné strany o negativních dopadech těchto incidentů.
 Aniž je dotčen čl. 16
 odst. 1, může poskytovatel důvěryhodných služeb
 předložit orgánu dohledu zprávu o bezpečnostním auditu, který provedl
 uznaný nezávislý subjekt, za účelem potvrzení přijetí odpovídajících
 bezpečnostních opatření.
 2. Poskytovatelé důvěryhodných služeb
 oznámí příslušnému orgánu dohledu, příslušnému vnitrostátnímu orgánu
 pro bezpečnost informací a ostatním příslušným třetím stranám,
 například orgánům pro ochranu údajů, případné narušení
 bezpečnosti nebo ztrátu integrity, jež mají významný dopad na poskytovanou
 důvěryhodnou službu a uchovávané osobní údaje, a to bez
 zbytečného odkladu, a je-li to možné, nejpozději do 24 hodin od
 chvíle, kdy toto narušení zjistili.
 Je-li to vhodné, zejména v případě,
 týká-li se narušení bezpečnosti nebo ztráta integrity dvou nebo více
 členských států, informuje dotčený orgán dohledu orgány dohledu
 v ostatních členských státech a Evropskou agenturu pro bezpečnost
 sítí a informací (ENISA).
 Dotčený orgán dohledu může
 informovat rovněž veřejnost nebo požádat, aby tak učinil poskytovatel
 důvěryhodné služby, pokud rozhodne, že zveřejnění informací
 o narušení bezpečnosti je ve veřejném zájmu.
 3. Orgán dohledu poskytne ENISA a Komisi
 jednou ročně shrnutí oznámení o narušení bezpečnosti, která
 obdržel od poskytovatelů důvěryhodných služeb.
 4. Za účelem provádění
 odstavců 1 a 2 je orgán dohledu zmocněn vydávat závazné
 pokyny pro poskytovatele důvěryhodných služeb.
 5. Komise je zmocněna k přijímání
 aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 38, pokud
 jde o upřesnění opatření uvedených v odstavci 1.
 6. Komise může stanovit okolnosti,
 formáty a postupy, včetně lhůt, použitelné pro účely
 odstavců 1 až 3 prostřednictvím prováděcích aktů.
 Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle
 čl. 39 odst. 2.
 Článek 16
 Dohled nad kvalifikovanými poskytovateli důvěryhodných služeb
 1. Kvalifikovaní poskytovatelé
 důvěryhodných služeb jsou jednou ročně podrobeni auditu ze
 strany uznaného nezávislého subjektu za účelem potvrzení, že oni sami i
 kvalifikované důvěryhodné služby, které poskytují, splňují
 požadavky stanovené v tomto nařízení, a výslednou zprávu o
 bezpečnostním auditu předloží orgánu dohledu.
 2. Aniž je dotčen odstavec 1,
 může orgán dohledu u kvalifikovaných poskytovatelů
 důvěryhodných služeb kdykoli provést kontrolu za účelem potvrzení,
 že oni sami i kvalifikované důvěryhodné služby, které poskytují,
 nadále splňují podmínky stanovené v tomto nařízení, a to z
 vlastního podnětu, nebo na žádost Komise. Pokud se zdá, že došlo
 k porušení pravidel týkajících se ochrany osobních údajů, sdělí
 orgán dohledu výsledky svých auditů orgánům pro ochranu údajů.
 3. Orgán dohledu je zmocněn vydávat pro
 kvalifikované poskytovatele důvěryhodných služeb závazné pokyny k
 nápravě případného neplnění požadavků, jež bylo uvedeno ve
 zprávě o bezpečnostním auditu.
 4. S odkazem na odstavec 3 ztratí
 kvalifikovaný poskytovatel důvěryhodných služeb
 v případě, že ve lhůtě stanovené orgánem dohledu
 nenapraví neplnění požadavků, status kvalifikovaného poskytovatele a
 orgán dohledu jej informuje o


text:
tom, že se jeho status odpovídajícím
 způsobem změní v důvěryhodných seznamech uvedených v
 článku 18.
 5. Komise je zmocněna k přijímání
 aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 38, pokud
 jde u upřesnění podmínek, za nichž se uznává nezávislý subjekt
 provádějící audit uvedený v odstavci 1 tohoto článku a v
 čl. 15 odst. 1 a čl. 17 odst. 1.
 6. Komise může stanovit okolnosti,
 postupy a formáty použitelné pro účely odstavců 1, 2 a 4
 prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se
 přijímají přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 2.
 Článek 17
 Zahájení
 poskytování kvalifikované důvěryhodné služby
 1. Kvalifikovaní poskytovatelé
 důvěryhodných služeb oznámí orgánu dohledu svůj záměr
 zahájit poskytování kvalifikované důvěryhodné služby a předloží
 orgánu dohledu zprávu o bezpečnostním auditu, který provedl uznaný
 nezávislý subjekt, jak je stanoveno v čl. 16 odst. 1.
 Kvalifikovaní poskytovatelé důvěryhodných služeb mohou zahájit
 poskytování kvalifikované důvěryhodné služby poté, co orgánu dohledu
 předložili oznámení a zprávu o bezpečnostním auditu.
 2. Po předložení příslušných
 dokumentů orgánu dohledu podle odstavce 1 jsou kvalifikovaní
 poskytovatelé důvěryhodných služeb zařazeni na
 důvěryhodné seznamy uvedené v článku 18, které
 udávají, že bylo podáno oznámení.
 3. Orgán dohledu ověří, zda
 kvalifikovaný poskytovatel důvěryhodných služeb a kvalifikované
 důvěryhodné služby, které poskytuje, splňují požadavky
 nařízení.
 Orgán dohledu uvede stav kvalifikace
 kvalifikovaných poskytovatelů služeb a kvalifikovaných
 důvěryhodných služeb, které poskytují, v důvěryhodných
 seznamech po kladném závěru ověření, a to nejpozději do
 jednoho měsíce od oznámení podle odstavce 1.
 Není-li ověření dokončeno do
 jednoho měsíce, vyrozumí orgán dohledu kvalifikovaného poskytovatele
 důvěryhodných služeb a uvede důvody prodlevy a lhůtu pro
 dokončení ověřování.
 4. Kvalifikovaná důvěryhodná služba,
 která byla předmětem oznámení podle odstavce 1, nemůže být
 s ohledem na splnění správního postupu nebo formality dotčeným
 subjektem z veřejného sektoru odmítnuta kvůli tomu, že není
 zařazena na seznamy uvedené v odstavci 3.
 5. Komise může stanovit okolnosti,
 formáty a postupy pro účely odstavců 1, 2 a 3
 prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se
 přijímají přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 2.
 Článek 18
 Důvěryhodné
 seznamy
 1. Každý členský stát vyhotoví, spravuje
 a zveřejňuje důvěryhodné seznamy s informacemi
 týkajícími se kvalifikovaných poskytovatelů důvěryhodných
 služeb, pro něž je příslušný, spolu s informacemi o poskytovaných
 kvalifikovaných důvěryhodných službách.
 2. Členské státy vyhotoví, spravují a
 bezpečným způsobem zveřejní důvěryhodné seznamy
 uvedené v odstavci 1, které jsou opatřeny elektronickým podpisem
 nebo elektronickou značkou, a to ve formě vhodné pro automatické
 zpracování.
 3. Členské státy bezodkladně
 sdělí Komisi informace o subjektu odpovědném za vyhotovení, vedení a
 zveřejnění vnitrostátních důvěryhodných seznamů
 a poskytnou informace o místě zveřejnění těchto seznamů,
 certifikátech použitých k opatření důvěryhodných
 seznamů elektronickým podpisem nebo značkou a o jejich
 případných změnách.
 4. Prostřednictvím bezpečného kanálu
 zpřístupní Komise informace uvedené v odstavci 3 veřejnosti ve formě opatřené elektronickým podpisem
 nebo značkou, která je vhodná pro automatické zpracování.
 5.
 Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v
 souladu s článkem 38, pokud jde o vymezení informací uvedených v
 odstavci 1.
 6. Komise může stanovit technické
 specifikace a formáty pro důvěryhodné seznamy, které jsou použitelné
 pro účely odstavců 1 až 4, prostřednictvím


text:
prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají
 přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 2.
 Článek 19
 Požadavky
 na kvalifikované poskytovatele důvěryhodných služeb
 1. Při vydávání kvalifikovaného certifikátu
 kvalifikovaný poskytovatel důvěryhodných služeb pomocí vhodných
 prostředků a v souladu s vnitrostátními právními předpisy
 ověří identitu a případně zvláštní znaky fyzické nebo
 právnické osoby, jíž je kvalifikovaný certifikát vydáván.
 Tyto informace ověřuje kvalifikovaný poskytovatel
 služeb nebo zplnomocněná třetí osoba, která jedná v rámci
 odpovědnosti kvalifikovaného poskytovatele služeb, a to:
 a) prostřednictvím fyzické
 identity fyzické osoby nebo zplnomocněného zástupce právnické osoby, nebo
 b) na dálku s využitím prostředku
 pro elektronickou identifikaci v rámci oznámeného systému, který byl vydán
 v souladu s písmenem a).
 2. Kvalifikovaní poskytovatelé důvěryhodných
 služeb poskytující kvalifikované důvěryhodné služby:
 a) zaměstnávají pracovníky,
 kteří mají potřebné odborné znalosti, zkušenosti a kvalifikace a
 používají správní a řídicí postupy, které odpovídají evropským nebo
 mezinárodním normám, a absolvovali odpovídající odbornou přípravu týkající
 se bezpečnosti a pravidel ochrany osobních údajů;
 b) nesou odpovědnost za škody a za
 tímto účelem udržují dostatečné finanční prostředky nebo
 uzavřeli pojištění odpovědnosti;
 c) před uzavřením smluvního
 vztahu informují osobu, která chce využít kvalifikovanou důvěryhodnou
 službu, o přesných podmínkách používání této služby;
 d) používají důvěryhodné
 systémy a produkty, které jsou chráněny proti pozměňování
 a které zajišťují technickou bezpečnost a spolehlivost procesu,
 který podporují;
 e) používají důvěryhodné
 systémy k uchovávání údajů, které jsou jim poskytovány,
 v ověřitelné podobě, aby:
 –
 byly veřejně přístupné pro
 účely vyhledávání pouze se souhlasem osoby, jíž byly údaje vydány,
 –
 záznamy a změny mohly provádět pouze
 zmocněné osoby,
 –
 bylo možno ověřit pravost informací;
 f) přijímají opatření proti
 padělání a zcizení údajů;
 g) po příslušnou dobu evidují
 veškeré příslušné informace týkající se dat, která vydal a obdržel
 kvalifikovaný poskytovatel důvěryhodných služeb, zejména pro
 účely poskytnutí důkazů v soudním řízení. Tato evidence
 může mít elektronickou podobu;
 h) mají k dispozici aktualizovaný
 plán ukončení činnosti k zajištění kontinuity služby
 v souladu s rozhodnutími vydanými orgánem dohledu podle čl. 13
 odst. 2 písm. c);
 i) zajišťují zákonné zpracovávání
 osobních údajů v souladu s článkem 11.
 3. Kvalifikovaní poskytovatelé
 důvěryhodných služeb vydávající kvalifikované certifikáty zaevidují
 ve své databázi certifikátů zrušení certifikátu do
 deseti minut poté, co nabylo účinnosti.
 4. S odkazem na odstavec 3 poskytnou
 kvalifikovaní poskytovatelé důvěryhodných služeb vydávající
 kvalifikované certifikáty kterékoli spoléhající se straně informace o
 platnosti nebo o zrušení kvalifikovaných certifikátů, které vydali.
 Tyto informace jsou zpřístupněny kdykoli alespoň na základě
 certifikátu a automatickým způsobem, který je spolehlivý, bezplatný
 a účinný.
 5. Komise může určit referenční
 čísla norem pro důvěryhodné systémy a produkty
 prostřednictvím prováděcích aktů. Pokud důvěryhodné
 systémy a produkty vyhovují těmto normám, předpokládá se shoda s
 požadavky stanovenými v článku 19. Tyto prováděcí akty se
 přijímají přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 2.
 Komise zveřejní tyto akty v Úředním věstníku Evropské
 unie.
 Oddíl 3
 Elektronický
 podpis
 Článek 20
 Právní
 účinky a přijímání elektronických podpisů
 1. Elektronickým podpisům nesmí být
 upírány právní účinky a nesmí být odmítány jako důkazy v soudním
 řízení pouze z toho důvodu, že mají elektronickou podobu.
 2. Kvalifikovaný elektronický podpis má
 rovnocenný právní účinek


text:
jako vlastnoruční podpis.
 3. Kvalifikované elektronické podpisy jsou
 uznávány a přijímány ve všech členských státech.
 4. Vyžaduje-li se u elektronického podpisu
 nižší záruka bezpečnosti než kvalifikovaný elektronický podpis, zejména
 požaduje-li jej členský stát pro přístup k internetové
 službě poskytované subjektem z veřejného sektoru na základě
 náležitého posouzení rizik spojených s takovouto službou, jsou uznávány a
 přijímány všechny elektronické podpisy poskytující přinejmenším
 stejnou záruku bezpečnosti.
 5. Členské státy nesmí
 v případě přeshraničního přístupu k internetové
 službě poskytované subjektem z veřejného sektoru vyžadovat
 elektronický podpis s vyšší zárukou bezpečnosti než kvalifikovaný
 elektronický podpis.
 6. Komise je zmocněna k přijímání
 aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 38, pokud
 jde o stanovení různých úrovní bezpečnosti elektronického podpisu
 uvedených v odstavci 4.
 7. Komise může určit referenční
 čísla norem pro úrovně bezpečnosti elektronického podpisu
 prostřednictvím prováděcích aktů. Pokud elektronický podpis
 vyhovuje těmto normám, předpokládá se shoda s úrovní bezpečnosti
 stanovenou v aktu v přenesené pravomoci přijatém podle
 odstavce 6. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným
 postupem podle čl. 39 odst. 2. Komise zveřejní tyto akty v
 Úředním věstníku Evropské unie.
 Článek 21
 Kvalifikované
 certifikáty pro elektronický podpis
 1. Kvalifikované certifikáty pro elektronický
 podpis splňují požadavky stanovené v příloze I.
 2. Kvalifikované certifikáty pro elektronický
 podpis nepodléhají žádným závazným požadavkům, které přesahují
 požadavky stanovené v příloze I.
 3. Pokud byl kvalifikovaný certifikát pro
 elektronický podpis po počáteční aktivaci zrušen, ztrácí svou
 platnost a jeho status se nemůže v žádném případě změnit
 obnovením jeho platnosti.
 4. Komise je zmocněna k přijímání
 aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 38, pokud
 jde u upřesnění požadavků stanovených v příloze I.
 5. Komise může určit referenční
 čísla norem pro kvalifikované certifikáty pro elektronický podpis
 prostřednictvím prováděcích aktů. Pokud kvalifikovaný certifikát
 pro elektronický podpis vyhovuje těmto normám, předpokládá se shoda s
 požadavky stanovenými v příloze I. Tyto prováděcí akty se
 přijímají přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 2.
 Komise zveřejní tyto akty v Úředním věstníku Evropské unie.
 Článek 22
 Požadavky
 na kvalifikované prostředky pro vytváření elektronického podpisu
 1. Kvalifikované prostředky pro
 vytváření elektronického podpisu splňují požadavky stanovené v
 příloze II.
 2. Komise může určit referenční
 čísla norem pro kvalifikované prostředky pro vytváření
 elektronického podpisu prostřednictvím prováděcích aktů. Pokud
 kvalifikovaný prostředek pro vytváření elektronického podpisu
 vyhovuje těmto normám, předpokládá se shoda s požadavky
 stanovenými v příloze II. Tyto prováděcí akty se přijímají
 přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 2. Komise
 zveřejní tyto akty v Úředním věstníku Evropské unie.
 Článek 23
 Certifikace
 kvalifikovaných prostředků pro vytváření elektronického podpisu
 1. Kvalifikované prostředky pro
 vytváření elektronického podpisu mohou být certifikovány příslušnými
 veřejnými nebo soukromými subjekty, které určily členské státy,
 pokud byly podrobeny postupu posouzení bezpečnosti, který byl proveden v
 souladu s jednou z norem pro posuzování bezpečnosti
 produktů informačních technologií uvedených v seznamu, který Komise
 vyhotovila prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí
 akty se přijímají přezkumným přestupem podle čl. 39
 odst. 2. Komise zveřejní tyto akty v Úředním věstníku
 Evropské unie.
 2. Členské státy sdělí Komisi a
 ostatním členským státům názvy a adresy soukromých nebo
 veřejných subjektů, které určily podle odstavce 1.
 3.


text:
Komise je zmocněna k přijímání
 aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 38, pokud
 jde o stanovení zvláštních kritérií, která mají splňovat určené
 subjekty uvedené v odstavci 1.
 Článek 24
 Zveřejnění
 seznamu certifikovaných kvalifikovaných prostředků pro vytváření
 elektronického podpisu
 1. Členské státy bezodkladně
 sdělí Komisi informace o kvalifikovaných prostředcích pro
 vytváření elektronického podpisu, které byly certifikovány subjekty
 uvedenými v článku 23. Neprodleně předají Komisi
 rovněž informace o prostředcích pro vytváření elektronického
 podpisu, které již nebudou certifikovány.
 2. Na základě obdržených informací Komise
 vyhotoví, zveřejní a spravuje seznam certifikovaných kvalifikovaných
 prostředků pro vytváření elektronického podpisu.
 3. Komise může stanovit okolnosti,
 formáty a postupy použitelné pro účely odstavce 1
 prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se
 přijímají přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 2.
 Článek 25
 Požadavky
 na ověřování kvalifikovaných elektronických podpisů
 1. Kvalifikovaný elektronický podpis se
 považuje za platný, pokud lze s vysokou úrovní spolehlivosti zjistit, že v
 době podpisu:
 a) byl certifikát, který podporuje
 podpis, kvalifikovaným certifikátem pro elektronický podpis, jenž splňuje
 ustanovení uvedená v příloze I;
 b) požadovaný kvalifikovaný certifikát
 je pravý a platný;
 c) data pro ověřování podpisu
 odpovídají datům poskytnutým spoléhající se straně;
 d) spoléhající se straně je
 řádně poskytnut soubor dat jednoznačně označujících
 podepisující osobu;
 e) pokud je použit pseudonym, je jeho
 použití jednoznačně sděleno spoléhající se straně;
 f) elektronický podpis byl
 vytvořen kvalifikovaným prostředkem pro vytváření elektronického
 podpisu;
 g) nebyla ohrožena integrita
 podepsaných dat;
 h) jsou splněny požadavky
 stanovené v čl. 3 bodě 7;
 i) systém použitý k ověření
 podpisu poskytuje spoléhající se straně řádný výsledek postupu
 ověření a umožňuje jí zjistit jakékoli záležitosti, které jsou
 důležité pro bezpečnost.
 2. Komise je zmocněna k přijímání
 aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 38, pokud
 jde o upřesnění požadavků stanovených v odstavci 1.
 3. Komise může určit referenční
 čísla norem pro ověřování kvalifikovaných elektronických
 podpisů prostřednictvím prováděcích aktů. Pokud
 ověřování kvalifikovaných elektronických podpisů vyhovuje
 těmto normám, předpokládá se shoda s požadavky stanovenými
 v odstavci 1. Tyto prováděcí akty se přijímají
 přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 2. Komise
 zveřejní tyto akty v Úředním věstníku Evropské unie.
 Článek 26
 Kvalifikovaná
 služba pro ověřování kvalifikovaných elektronických podpisů
 1. Kvalifikovaná služba pro
 ověřování kvalifikovaných elektronických podpisů je poskytována
 kvalifikovaným poskytovatelem důvěryhodných služeb, který:
 a) zajišťuje ověřování v
 souladu s čl. 25 odst. 1 a
 b) umožňuje, aby spoléhající se
 strany obdržely výsledek postupu ověřování automatickým
 způsobem, který je spolehlivý, účinný a je opatřen zaručeným
 elektronickým podpisem nebo zaručenou elektronickou značkou
 poskytovatele kvalifikované služby pro ověřování.
 2. Komise může určit referenční
 čísla norem pro kvalifikovanou službu pro ověřování uvedenou v
 odstavci 1 prostřednictvím prováděcích aktů. Pokud služba
 pro ověřování kvalifikovaných elektronických podpisů vyhovuje
 těmto normám, předpokládá se shoda s požadavky stanovenými v
 odst. 1 písm. b). Tyto prováděcí akty se přijímají
 přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 2. Komise
 zveřejní tyto akty v Úředním věstníku Evropské unie.
 Článek 27
 Uchovávání
 kvalifikovaných elektronických podpisů
 1. Kvalifikovanou službu pro uchovávání
 elektronických podpisů poskytuje kvalifikovaný poskytovatel
 důvěryhodných služeb, který používá postupy a technologie, které
 jsou s to zajistit důvěryhodnost dat pro


text:
ověřování
 kvalifikovaných elektronických podpisů i po uplynutí doby technické
 platnosti.
 2. Komise je zmocněna k přijímání
 aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 38, pokud
 jde o upřesnění požadavků stanovených v odstavci 1.
 3. Komise může určit referenční
 čísla norem pro uchovávání kvalifikovaných elektronických podpisů
 prostřednictvím prováděcích aktů. Pokud prostředky pro
 uchovávání kvalifikovaných elektronických podpisů vyhovují těmto
 normám, předpokládá se shoda s požadavky stanovenými v odstavci 1.
 Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle
 čl. 39 odst. 2. Komise zveřejní tyto akty v Úředním
 věstníku Evropské unie.
 Oddíl 4
 Elektronické
 značky
 Článek 28
 Právní
 účinky elektronické značky
 1. Elektronickým značkám nesmí být
 upírány právní účinky a nesmí být odmítány jako důkazy v soudním
 řízení pouze z toho důvodu, že mají elektronickou podobu.
 2. U kvalifikované elektronické značky
 platí právní domněnka zaručení původu a integrity dat, s nimiž
 je spojena.
 3. Kvalifikovaná elektronická značka je
 uznávána a přijímána ve všech členských státech.
 4. Vyžaduje-li se u elektronické značky
 nižší záruka bezpečnosti než kvalifikovaná elektronická značka,
 zejména vyžaduje-li ji členský stát pro přístup k internetové
 službě poskytované subjektem z veřejného sektoru na základě
 náležitého posouzení rizik spojených s takovouto službou, jsou
 přijímány všechny elektronické značky poskytující přinejmenším
 stejnou záruku bezpečnosti.
 5. Členské státy nesmí pro přístup
 k internetové službě nabízené subjektem z veřejného sektoru
 vyžadovat elektronickou značku s vyšší zárukou bezpečnosti než
 kvalifikovaná elektronická značka.
 6. Komise je zmocněna k přijímání
 aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 38, pokud
 jde o stanovení různých úrovní záruky bezpečnosti elektronických
 značek, jak je uvedeno v odstavci 4.
 7. Komise může určit referenční
 čísla norem pro úrovně záruky bezpečnosti elektronických
 značek prostřednictvím prováděcích aktů. Pokud elektronická
 značka vyhovuje těmto normám, předpokládá se shoda s úrovní
 záruky bezpečnosti stanovenou v aktu v přenesené pravomoci
 přijatém podle odstavce 6. Tyto prováděcí akty se přijímají
 přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 2. Komise
 zveřejní tyto akty v Úředním věstníku Evropské unie.
 Článek 29
 Požadavky
 na kvalifikované certifikáty pro elektronickou značku
 1. Kvalifikované certifikáty pro elektronickou
 značku splňují požadavky stanovené v příloze III.
 2. Kvalifikované certifikáty pro elektronickou
 značku nepodléhají žádným dodatečným závazným požadavkům, které
 přesahují požadavky stanovené v příloze III.
 3. Pokud byl kvalifikovaný certifikát pro
 elektronickou značku po počáteční aktivaci zrušen, ztrácí svou
 platnost a jeho status se nemůže v žádném případě změnit obnovením
 jeho platnosti.
 4. Komise je zmocněna k přijímání
 aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 38, pokud
 jde o upřesnění požadavků stanovených v příloze III.
 5. Komise může určit referenční
 čísla norem pro kvalifikované certifikáty pro elektronickou značku
 prostřednictvím prováděcích aktů. Pokud kvalifikovaný certifikát
 pro elektronickou značku vyhovuje těmto normám, předpokládá se
 shoda s požadavky stanovenými v příloze III. Tyto prováděcí
 akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 39
 odst. 2. Komise zveřejní tyto akty v Úředním věstníku
 Evropské unie.
 Článek 30
 Kvalifikované
 prostředky pro vytváření elektronické značky
 1. Na kvalifikované prostředky pro
 vytváření elektronické značky se vztahuje
 přiměřeně článek 22.
 2. Na certifikaci kvalifikovaných
 prostředků pro vytváření elektronické značky se vztahuje
 přiměřeně článek 23.
 3. Na zveřejnění seznamu


text:
certifikovaných kvalifikovaných prostředků pro vytváření
 elektronické značky se vztahuje přiměřeně
 článek 24.
 Článek 31
 Ověřování
 a uchovávání kvalifikovaných elektronických značek
 Na ověřování a uchovávání
 kvalifikovaných elektronických značek se vztahují
 přiměřeně články 25, 26 a 27.
 Oddíl 5
 Elektronické
 časové razítko
 Článek 32
 Právní
 účinek elektronických časových razítek
 1. Elektronickému časovému razítku nesmí být upírány
 právní účinky a nesmí být odmítáno jako důkaz v soudním řízení
 pouze z toho důvodu, že má elektronickou podobu.
 2. U kvalifikovaného elektronického časového razítka
 platí právní domněnka zaručení časového okamžiku, který udává, a
 integrity dat, s nimiž je tento časový okamžik spojen.
 3. Kvalifikované elektronické časové razítko je
 uznáváno a přijímáno ve všech členských státech.
 Článek 33
 Požadavky
 na kvalifikovaná elektronická časová razítka
 1. Kvalifikované elektronické časové razítko
 splňuje tyto požadavky:
 a) je přesně spojeno s
 koordinovaným světovým časem (UTC) tak, aby byla vyloučena
 možnost nezjistitelné změny dat;
 b) je založeno na zdroji přesného
 času;
 c) je vydáno kvalifikovaným
 poskytovatelem důvěryhodných služeb;
 d) je podepsáno s použitím
 zaručeného elektronického podpisu nebo zaručené elektronické
 značky kvalifikovaného poskytovatele důvěryhodné služby nebo
 pomocí rovnocenné metody.
 2. Komise může určit referenční čísla
 norem pro přesné spojování času s daty a zdroj přesného
 času prostřednictvím prováděcích aktů. Pokud přesné
 spojování času s daty a zdroj přesného času vyhovují těmto
 normám, předpokládá se shoda s požadavky stanovenými
 v odstavci 1. Tyto prováděcí akty se přijímají
 přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 2. Komise
 zveřejní tyto akty v Úředním věstníku Evropské unie.
 Oddíl 6
 Elektronické
 dokumenty
 Článek 34
 Právní
 účinky a přijímání elektronických dokumentů
 1. Elektronický dokument se považuje za
 rovnocenný dokumentu v papírové podobě a je přípustný jako důkaz
 v soudním řízení, pokud jde o záruku jeho pravosti a integrity.
 2. U dokumentu opatřeného
 kvalifikovaným elektronickým podpisem nebo kvalifikovanou elektronickou
 značkou osoby, která je oprávněna k vydání příslušného
 dokumentu, platí právní domněnka jeho pravosti a integrity, pokud
 dokument neobsahuje dynamické prvky, které mohou dokument automaticky
 změnit.
 3. Vyžaduje-li se při poskytování
 internetové služby nabízené subjektem z veřejného sektoru originální
 dokument nebo ověřená kopie, uznávají se v ostatních členských
 státech bez dodatečných požadavků alespoň elektronické
 dokumenty, které jsou vydány osobami oprávněnými k vydávání
 příslušných dokumentů a které se podle vnitrostátních právních
 předpisů členského státu původu považují za originály nebo
 ověřené kopie.
 4. Komise může stanovit formáty
 elektronických podpisů a značek, které jsou přijímány, pokud
 členský stát požaduje pro poskytnutí internetové služby nabízené subjektem
 z veřejného sektoru dokument opatřený podpisem nebo značkou
 uvedený v odstavci 2, prostřednictvím prováděcích aktů.
 Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle
 čl. 39 odst. 2.
 Oddíl 7
 Kvalifikovaná
 služba elektronického doručování
 Článek 35
 Právní
 účinek elektronického doručování
 1. Data odeslaná nebo obdržená
 prostřednictvím elektronického doručování jsou přípustná jako
 důkaz v soudním řízení, pokud jde o integritu dat a spolehlivost data
 a času odeslání nebo přijetí těchto dat určeným
 příjemcem.
 2. U dat odeslaných nebo obdržených
 prostřednictvím kvalifikované služby elektronického doručování platí
 právní domněnka integrity dat a spolehlivosti data a času odeslání
 nebo obdržení těchto dat udaného kvalifikovanou službou elektronického
 doručování.
 3. Komise je zmocněna k přijímání
 aktů


text:
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 38, pokud
 jde o upřesnění mechanismů pro odesílání nebo přijímání dat
 prostřednictvím elektronického doručování, které se používají za
 účelem posílení interoperability mezi službami elektronického
 doručování.
 Článek 36
 Požadavky
 na kvalifikované služby elektronického doručování
 1. Kvalifikované služby elektronického
 doručování splňují tyto požadavky:
 a) musí být poskytovány jedním či
 více kvalifikovanými poskytovateli důvěryhodných služeb;
 b) musí umožnit jednoznačnou
 identifikaci odesílatele a případně příjemce;
 c) proces odesílání a přijímání
 dat musí být zabezpečen prostřednictvím zaručeného
 elektronického podpisu nebo zaručené elektronické značky
 kvalifikovaného poskytovatele důvěryhodných služeb tak, aby byla
 vyloučena možnost nezjistitelné změny dat;
 d) odesílatel a příjemce dat musí
 být jednoznačně vyrozuměni o případných změnách dat
 potřebných za účelem odeslání nebo přijetí dat;
 e) datum odeslání, přijetí a
 případná změna data musí být označeny prostřednictvím
 kvalifikovaného elektronického časového razítka;
 f) v případě přenosu
 dat mezi dvěma či více kvalifikovanými poskytovateli
 důvěryhodných služeb se požadavky uvedené v písmenech a)
 až e) vztahují na všechny kvalifikované poskytovatele
 důvěryhodných služeb.
 2. Komise může určit referenční
 čísla norem pro postupy odesílání a přijímání dat
 prostřednictvím prováděcích aktů. Pokud postup odesílání
 a přijímání dat vyhovuje těmto normám, předpokládá se shoda
 s požadavky stanovenými v odstavci 1. Tyto prováděcí akty se
 přijímají přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 2.
 Komise zveřejní tyto akty v Úředním věstníku Evropské
 unie.
 Oddíl 8
 Ověřování
 webových stránek
 Článek 37
 Požadavky
 na kvalifikované certifikáty pro ověřování webových stránek
 1. Kvalifikované certifikáty pro
 ověřování webových stránek splňují požadavky stanovené
 v příloze IV.
 2. Kvalifikované certifikáty pro
 ověřování webových stránek jsou uznávány a přijímány ve všech
 členských státech.
 3. Komise je zmocněna k přijímání
 aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 38, pokud
 jde o upřesnění požadavků stanovených v příloze IV.
 4. Komise může určit referenční
 čísla norem pro kvalifikované certifikáty pro ověřování webových
 stránek prostřednictvím prováděcích aktů. Pokud kvalifikovaný
 certifikát pro ověřování webových stránek vyhovuje těmto normám,
 předpokládá se shoda s požadavky stanovenými v příloze IV. Tyto
 prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle
 čl. 39 odst. 2. Komise zveřejní tyto akty v Úředním
 věstníku Evropské unie.
 KAPITOLA IV
 AKTY
 V PŘENESENÉ PRAVOMOCI
 Článek 38
 Výkon
 přenesené pravomoci
 1. Pravomoc přijímat akty v
 přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v
 tomto článku.
 2. Pravomoc přijímat akty v
 přenesené pravomoci uvedená v čl. 8
 odst. 3, čl. 13 odst. 5, čl. 15 odst. 5,
 čl. 16 odst. 5, čl. 18 odst. 5, čl. 20
 odst. 6, čl. 21 odst. 4, čl. 23 odst. 3,
 čl. 25 odst. 2, čl. 27 odst. 2, čl. 28
 odst. 6, čl. 29 odst. 4, čl. 30 odst. 2,
 článku 31, čl. 35 odst. 3 a čl. 37
 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu neurčitou ode dne vstupu
 tohoto nařízení v platnost.
 3. Evropský parlament nebo Rada mohou
 přenesení pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 3,
 čl. 13 odst. 5, čl. 15 odst. 5, čl. 16
 odst. 5, čl. 18 odst. 5, čl. 20 odst. 6,
 čl. 21 odst. 4, čl. 23 odst. 2, čl. 25
 odst. 2, čl. 27


text:
odst. 2, čl. 28 odst. 6,
 čl. 29 odst. 4, čl. 30 odst. 2,
 článku 31, čl. 35 odst. 3 a čl. 37
 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se
 ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí
 nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění rozhodnutí v Úředním
 věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm
 upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v
 přenesené pravomoci.
 4. Přijetí aktu v
 přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně
 Evropskému parlamentu a Radě.
 5. Akt v přenesené pravomoci přijatý
 podle čl. 8 odst. 3, čl. 13 odst. 5,
 čl. 15 odst. 5, čl. 16 odst. 5, čl. 18
 odst. 5, čl. 20 odst. 6, čl. 21 odst. 4,
 čl. 23 odst. 3, čl. 25 odst. 2, čl. 27
 odst. 2, čl. 28 odst. 6, čl. 29 odst. 4,
 čl. 30 odst. 2, článku 31, čl. 35
 odst. 3 a čl. 37 odst. 3 vstoupí
 v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada
 nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl
 tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím
 této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu
 Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
 KAPITOLA V
 PROVÁDĚCÍ
 AKTY
 Článek 39
 Postup
 projednávání ve výboru
 1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je
 výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije
 se článek 5 nařízení č. 182/2011.
 KAPITOLA VI
 ZÁVĚREČNÁ
 USTANOVENÍ
 Článek 40
 Zpráva
 Komise předkládá Evropskému parlamentu a
 Radě zprávy o uplatňování tohoto nařízení. První zprávu
 předloží nejpozději do čtyř let od vstupu tohoto
 nařízení v platnost. Každé čtyři roky pak podává následné
 zprávy.
 Článek 41
 Zrušení
 1. Směrnice 1999/93/ES se zrušuje.
 2. Odkazy na zrušenou směrnici se
 považují za odkazy na toto nařízení.
 3. Prostředky pro bezpečné
 vytváření podpisu, jejichž shoda byla stanovena podle čl. 3
 odst. 4 směrnice 1999/93/ES, se považují za kvalifikované
 prostředky pro vytváření podpisu podle tohoto nařízení.
 4. Kvalifikovaná osvědčení vydaná
 podle směrnice 1999/93/ES se pokládají za kvalifikované certifikáty pro elektronické
 podpisy podle tohoto nařízení až do doby skončení jejich platnosti,
 nejdéle však pět let od vstupu tohoto nařízení v platnost.
 Článek 42
 Vstup
 v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu
 a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 PŘÍLOHA I
 Požadavky
 na kvalifikované certifikáty pro elektronické podpisy
 Kvalifikované certifikáty pro elektronické
 podpisy obsahují:
 a) označení, že se certifikát
 vydává jako kvalifikovaný certifikát pro elektronický podpis, a to alespoň
 ve formě vhodné pro automatické zpracování;
 b) soubor dat jednoznačně
 označujících kvalifikovaného poskytovatele důvěryhodných služeb,
 který vydává kvalifikované certifikáty, včetně alespoň
 členského státu, v němž je poskytovatel usazen, a
 –
 v případě právnické osoby: názvu a
 registračního čísla uvedeného v úředních záznamech,
 –
 v případě fyzické osoby: jména osoby;
 c) soubor dat jednoznačně
 označujících podepisující osobu, jíž je certifikát vydán, včetně


text:
alespoň jména podepisující osoby nebo pseudonymu, který je jako takový
 označen;
 d) data pro ověřování
 elektronického podpisu, která odpovídají datům pro vytváření
 elektronického podpisu;
 e) označení začátku a konce
 doby platnosti certifikátu;
 f) identifikační číslo
 certifikátu, které musí být jedinečné u daného kvalifikovaného
 poskytovatele důvěryhodných služeb;
 g) zaručený elektronický podpis
 nebo zaručenou elektronickou značku kvalifikovaného poskytovatele
 důvěryhodných služeb, který certifikát vydává;
 h) údaj o místu, kde je bezplatně
 k dispozici certifikát podporující zaručený elektronický podpis nebo
 zaručenou elektronickou značku podle písmena g);
 i) údaj o umístění služeb pro
 ověření platnosti certifikátu, které lze využít k zjištění
 platnosti kvalifikovaného certifikátu;
 j) pokud jsou data pro vytváření
 elektronického podpisu spojená s daty pro ověřování elektronického
 podpisu obsažena v kvalifikovaném prostředku pro vytváření
 elektronického podpisu, příslušnou poznámku, alespoň ve formě
 vhodné pro automatické zpracování.
 PŘÍLOHA II
 Požadavky
 na kvalifikované prostředky pro vytváření podpisu
 1. Kvalifikované prostředky pro
 vytváření elektronického podpisu vhodnými technickými prostředky a
 postupy přinejmenším zajistí, aby:
 a) bylo zajištěno utajení dat pro
 vytváření elektronického podpisu, která byla použita při
 vytvoření elektronického podpisu;
 b) se data pro vytváření
 elektronického podpisu použitá při vytvoření elektronického podpisu
 mohla vyskytnout pouze jednou;
 c) bylo dostatečně
 zajištěno, že data pro vytváření elektronického podpisu použitá
 při vytvoření elektronického podpisu nelze odvodit a že elektronický
 podpis je dostupnými technickými prostředky chráněn proti
 padělání;
 d) podepisující osoba měla možnost
 data pro vytváření elektronického podpisu použitá při vytvoření
 elektronického podpisu spolehlivě chránit před jejich zneužitím
 třetí osobou.
 2. Kvalifikované prostředky pro
 vytváření elektronického podpisu nesmí měnit data, která se
 podepisují, ani zabraňovat tomu, aby byla tato data předložena
 podepisující osobě před vlastním podepsáním.
 3. Data pro vytváření elektronického
 podpisu jménem podepisující osoby vytváří nebo spravuje kvalifikovaný
 poskytovatel důvěryhodné služby.
 4. Kvalifikovaní poskytovatelé
 důvěryhodných služeb, kteří spravují data pro vytváření
 elektronického podpisu jménem podepisující osoby, mohou pro účely
 zálohování kopírovat data pro vytváření elektronického podpisu, jsou-li
 splněny tyto požadavky:
 a) bezpečnost zkopírovaných
 souborů dat musí být na stejné úrovni jako u původních souborů
 dat;
 b) počet zkopírovaných
 souborů dat nesmí přesáhnout minimum potřebné pro zajištění
 kontinuity služby.
 PŘÍLOHA III
 Požadavky
 na kvalifikované certifikáty pro elektronické značky
 Kvalifikované certifikáty pro elektronické
 značky obsahují:
 a) označení, že se certifikát
 vydává jako kvalifikovaný certifikát pro elektronickou značku, a to
 alespoň ve formě vhodné pro automatické zpracování;
 b) soubor dat jednoznačně
 označujících kvalifikovaného poskytovatele důvěryhodných služeb,
 který vydává kvalifikované certifikáty, včetně alespoň
 členského státu, v němž je poskytovatel usazen, a
 –
 v případě právnické osoby: názvu a
 registračního čísla uvedeného v úředních záznamech,
 –
 v případě fyzické osoby: jména osoby;
 c) soubor dat jednoznačně
 označujících právnickou osobu, jíž je certifikát vydán, včetně
 alespoň názvu a registračního čísla uvedeného v úředních
 záznamech;
 d) data pro ověřování
 elektronické značky, která odpovídají datům pro vytváření
 elektronické značky;
 e) označení začátku a konce
 doby platnosti certifikátu;
 f) identifikační číslo
 certifikátu, které musí být jedinečné u daného kvalifikovaného
 poskytovatele důvěryhodných služeb;
 g) zaručený elektronický podpis
 nebo zaručenou elektronickou značku kvalifikovaného poskytovatele
 důvěryhodných služeb, který certifikát vydává;
 h) údaj o místu, kde je bezplatně
 k dispozici certifikát podporující zaručený elektronický podpis


text:
nebo
 zaručenou elektronickou značku podle písmena g);
 i) údaj o umístění služeb pro
 ověření platnosti certifikátu, které lze využít k zjištění
 platnosti kvalifikovaného certifikátu;
 j) pokud jsou data pro vytváření
 elektronické značky spojená s daty pro ověřování elektronické
 značky obsažena v kvalifikovaném prostředku pro vytváření
 elektronické značky, příslušnou poznámku, alespoň ve formě
 vhodné pro automatické zpracování.
 PŘÍLOHA IV
 Požadavky
 na kvalifikované certifikáty pro ověřování webových stránek
 Kvalifikované certifikáty pro
 ověřování webových stránek obsahují:
 a) označení, že se certifikát
 vydává jako kvalifikovaný certifikát pro ověřování webových stránek,
 alespoň ve formě vhodné pro automatické zpracování;
 b) soubor dat jednoznačně
 označujících kvalifikovaného poskytovatele důvěryhodných služeb,
 který vydává kvalifikované certifikáty, včetně alespoň
 členského státu, v němž je poskytovatel usazen, a
 –
 v případě právnické osoby: názvu a
 registračního čísla uvedeného v úředních záznamech,
 –
 v případě fyzické osoby: jména osoby;
 c) soubor dat jednoznačně
 označujících právnickou osobu, jíž je certifikát vydán, včetně
 alespoň názvu a registračního čísla uvedeného v úředních
 záznamech;
 d) údaje z adresy
 (včetně alespoň města a členského státu) právnické
 osoby, jíž je certifikát vydán, jak je uvedena v úředních záznamech;
 e) název domény
 nebo domén, které provozuje právnická osoba, jíž je certifikát vydán;
 f) označení začátku a konce
 doby platnosti certifikátu;
 g) identifikační číslo
 certifikátu, které musí být jedinečné u daného kvalifikovaného poskytovatele
 důvěryhodných služeb;
 h) zaručený elektronický podpis
 nebo zaručenou elektronickou značku kvalifikovaného poskytovatele
 důvěryhodných služeb, který certifikát vydává;
 i) údaj o místu, kde je bezplatně
 k dispozici certifikát podporující zaručený elektronický podpis nebo
 zaručenou elektronickou značku podle písmena h);
 j) údaj o umístění služeb pro
 ověření platnosti certifikátu, které lze využít k zjištění
 platnosti kvalifikovaného certifikátu.
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 Tento finanční výkaz obsahuje podrobné údaje
 o požadavcích, pokud jde o správní výdaje potřebné k provádění
 navrhovaného nařízení o elektronické identifikaci
 a důvěryhodných službách pro elektronické transakce na
 vnitřním trhu.
 Na základě legislativního postupu a diskuse
 za účelem přijetí navrhovaného nařízení EP a Radou bude Komise
 potřebovat dvanáct pracovníků na plný pracovní úvazek pro navrhování
 souvisejících aktů v přenesené pravomoci a prováděcích
 aktů, zajištění dostupnosti organizačních a technických norem,
 zpracovávání informací oznámených členských státy, zejména uchovávání
 informací týkajících se důvěryhodných seznamů, zajištění
 informovanosti zúčastněných stran (zejména občanů
 a malých a středních podniků) o výhodách používání elektronické
 identifikace, autentizace, podpisu a souvisejících důvěryhodných
 služeb a účast na diskusích se třetími zeměmi za účelem
 zajištění interoperability elektronické identifikace, autentizace, podpisu
 a souvisejících důvěryhodných služeb na celosvětové úrovni.
 1.1. Název návrhu/podnětu
 Návrh Komise na nařízení o elektronické identifikaci a
 důvěryhodných službách pro elektronické transakce na vnitřním
 trhu
 1.2. Příslušné oblasti
 politik podle členění ABM/ABB[25]
 09 INFORMAČNÍ SPOLEČNOST
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 ̈ Návrh/podnět
 se týká nové akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[26]
 ̈ Návrh/podnět se
 týká prodloužení stávající akce
 þ Návrh/podnět se
 týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4. Cíle
 1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise
 sledované návrhem/podnětem
 Obecnými
 cíli návrhu jsou cíle všeobecných politik EU, jichž se návrh týká, jako je
 strategie EU 2020. Návrh má zajistit, aby se Evropa „přeměnila v
 inteligentní


text:
a udržitelnou ekonomiku podporující začlenění a
 vykazující vysokou úroveň zaměstnanosti, produktivity a sociální
 soudržnosti“.
 1.4.2. Specifické cíle a
 příslušné aktivity ABM/ABB
 Zvýšení
 důvěryhodnosti celoevropských elektronických transakcí a
 zajištění přeshraničního právního uznávání elektronické
 identifikace, autentizace, podpisu a souvisejících důvěryhodných
 služeb a rovněž vysoké úrovně ochrany údajů a posílení
 postavení uživatelů na jednotném trhu (viz Digitální agenda pro Evropu,
 klíčová opatření 3 a 16).
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 09
 02 – Právní rámec pro Digitální agendu pro Evropu
 1.4.3. Očekávané výsledky a
 dopady
 Upřesněte
 účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
 skupiny.
 Stanovení
 jednoznačného právního prostředí pro elektronickou identifikaci,
 autentizaci, podpis a související důvěryhodné služby, jež zvýší
 pohodlí a důvěru uživatelů v digitální svět.
 1.4.4. Ukazatele výsledků a
 dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
 sledovat.
 1. Existence
 poskytovatelů elektronické identifikace, autentizace a podpisu
 a souvisejících důvěryhodných služeb, kteří vykonávají
 činnosti ve více členských státech EU
 2. Míra, v jaké
 jsou prostředky interoperabilní (např. čtečky
 inteligentních karet) mezi odvětvími a zeměmi
 3. Využívání
 elektronické identifikace, autentizace, podpisu a souvisejících
 důvěryhodných služeb všemi kategoriemi obyvatel
 4. Míra, v jaké jsou
 elektronická identifikace, autentizace, podpis a související
 důvěryhodné služby využívány konečnými uživateli u
 vnitrostátních transakcí a mezinárodních (přeshraničních)
 transakcí
 5. Míra harmonizace
 právních předpisů členských států týkajících se
 elektronické identifikace, autentizace, podpisu a souvisejících
 důvěryhodných služeb
 6. Systémy elektronické
 identifikace oznámené Komisi
 7. Služby dostupné s
 využitím oznámených prostředků pro elektronickou identifikaci ve
 veřejném sektoru (elektronická veřejná správa, elektronické
 zdravotnictví, elektronická justice, elektronické zadávání veřejných
 zakázek)
 8. Služby dostupné s využitím oznámených
 prostředků pro elektronickou identifikaci v soukromém sektoru
 (internetové bankovnictví, elektronický obchod, elektronické hry,
 přihlašování na webové stránky, bezpečnější internetové služby).
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.5.1. Potřeby, které mají být
 uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Rozdílné
 provedení směrnice o elektronickém podpisu v jednotlivých členských
 státech kvůli různému výkladu směrnice ze strany členských
 států způsobuje problémy s přeshraniční operabilitou, a
 vede tudíž k nejednotnému prostředí v EU a narušení vnitřního trhu.
 To je doprovázeno nedostatečnou důvěryhodností elektronických
 systémů, jež evropským občanům brání používat v digitálním
 světě stejný druh služeb jako v reálném světě.
 1.5.2. Přidaná hodnota ze
 zapojení EU
 Opatření
 na úrovni EU by ve srovnání s opatřeními
 jednotlivých členských států znamenalo jednoznačné přínosy.
 Zkušenosti ve skutečnosti ukazují, že
 vnitrostátní opatření nejenže nejsou dostatečná pro umožnění
 přeshraničních elektronických transakcí, nýbrž naopak vytvořila překážky
 interoperability elektronických podpisů v celé Evropě a že v
 současnosti mají stejný dopad na elektronickou identifikaci, elektronickou
 autentizaci a související důvěryhodné služby.
 1.5.3. Závěry vyvozené z
 podobných zkušeností v minulosti
 Návrh
 je založen na zkušenostech se směrnicí o elektronickém podpisu
 a vyskytujících se problémech kvůli nejednotnému provedení a
 uplatňování uvedené směrnice, což znemožnilo dosáhnout jejích
 cílů.
 1.5.4. Provázanost a možná synergie s
 dalšími relevantními nástroji
 Na
 směrnici o elektronickém podpisu se odkazuje v řadě jiných
 iniciativ EU, které byly zavedeny k odstranění problémů souvisejících
 s interoperabilitou a přeshraničním uznáváním a přijímáním
 u určitých druhů elektronických transakcí, jako je směrnice o službách,
 směrnice o zadávání veřejných zakázek, revidovaná směrnice o DPH
 (elektronická fakturace) nebo nařízení o evropské občanské


text:
iniciativě.
 Navrhované
 nařízení mimoto poskytne právní rámec, který je přínosný pro široké
 využívání rozsáhlých pilotních projektů, které byly na úrovni EU zavedeny
 na podporu rozvoje interoperabilních a důvěryhodných
 prostředků elektronické komunikace (včetně SPOCS,
 podporujícího uplatňování směrnice o službách; STORK, podporujícího
 rozvoj a používání interoperabilních elektronických průkazů
 totožnosti; PEPPOL, podporujícího rozvoj a využívání interoperabilních
 řešení v oblasti elektronického zadávání veřejných zakázek;
 epSOS, podporujícího rozvoj a používání interoperabilních řešení v
 oblasti elektronického zdravotnictví; eCodex, podporujícího rozvoj a využívání
 interoperabilních řešení v oblasti elektronické justice).
 1.6. Doba trvání akce a
 finanční dopad
 ̈ Časově omezený návrh/podnět
 –
 ̈ Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
 –
 ̈ Finanční dopad od RRRR do RRRR
 þ Časově neomezený návrh/podnět
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení[27]
 þ Přímé centralizované řízení Komisí
 ̈ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
 svěřeny:
 –
 ̈ výkonným agenturám
 –
 ̈ subjektům zřízeným Společenstvími[28]
 –
 ̈ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
 pověřeným výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
 podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v
 příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49
 finančního nařízení
 ̈ Sdílené řízení
 s členskými státy
 ̈ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 ̈ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
 Pokud vyberete více
 způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 [//]
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro sledování a
 podávání zpráv
 Upřesněte
 četnost a podmínky.
 První
 hodnocení se uskuteční 4 roky od vstupu nařízení v platnost.
 Nařízení obsahuje výslovné ustanovení o podávání zpráv, na jehož
 základě bude Komise předkládat Evropskému parlamentu a Radě
 zprávy o jeho uplatňování. Následné zprávy budou poté předkládány
 každé čtyři roky. Použije se metodika Komise pro hodnocení.
 Zmíněná hodnocení se budou provádět za pomoci cílených studií o
 provádění předmětných právních nástrojů, pomoci
 dotazníků určených vnitrostátním orgánům a pomocí diskusí s
 odborníky, workshopů, průzkumů Eurobarometru atd.
 2.2. Systém řízení a kontroly
 2.2.1. Zjištěná rizika
 Bylo
 provedeno posouzení dopadů, které je připojeno k návrhu
 nařízení. Nový právní nástroj zajistí vzájemné přeshraniční uznávání
 a přijímání elektronické identifikace, zlepší stávající rámec pro
 elektronické podpisy, posílí vnitrostátní dohled nad poskytovateli
 důvěryhodných služeb a přizná právní účinek souvisejícím
 důvěryhodným službám a zajistí jejich uznávání. Zavádí rovněž
 používání aktů v přenesené pravomoci a prováděcích
 aktů jako mechanismu pro zajištění pružnosti s ohledem na
 technologický rozvoj.
 2.2.2. Předpokládané metody
 kontroly
 Na
 dodatečné prostředky se budou vztahovat stávající metody kontroly,
 které Komise používá.
 2.3. Opatření k zamezení
 podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte
 stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Na
 dodatečné prostředky se budou vztahovat stávající opatření k
 zamezení podvodům, které Komise používá.
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
 NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého
 finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 · Stávající výdajové rozpočtové linie
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
 a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [název........................................] || RP/NRP[29] || zemí ESVO[30] || kandidátských zemí[31] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 5 || 09. 01 01 01 Výdaje vztahující se k zaměstnancům v činné službě pracujícím v GŘ


text:
pro informační společnost a média || NRP || NE || NE || NE || NE
 5 || 09. 01 02 01 Externí pracovníci || NRP || NE || NE || NE || NE
 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na
 výdaje
 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo || [Okruh 1. Inteligentní růst podporující začlenění ...........................................................................................]
 GŘ: INFSO || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 Operační prostředky || || || || || || || ||
 Číslo rozpočtové linie  nevztahuje se na tento návrh || Závazky || (1) || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000
 Platby || (2) || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000
 Číslo rozpočtové linie  nevztahuje se na tento návrh || Závazky || (1a) || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000
 Platby || (2a) || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[32] || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000
 Číslo rozpočtové linie || || (3) || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000
 CELKEM prostředky pro GŘ INFSO || Závazky || =1+1a +3 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000
 Platby || =2+2a +3 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 GŘ: INFSO
  Lidské zdroje || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
  Ostatní správní výdaje || || || || || || || ||
 GŘ INFSO CELKEM || Prostředky || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
 CELKEM prostředky z okruhu 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 CELKEM prostředky z okruhu 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
 Platby || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
 3.2.2. Odhadovaný dopad na
 operační prostředky
 –
 þ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních


text:
prostředků
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
 prostředků, jak je vysvětleno dále:
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 prostředky správní povahy
 3.2.3.1. Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
 jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
 Ostatní správní výdaje || || || || || || || ||
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
 Mimo OKRUH 5[33] víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Ostatní výdaje správní povahy || || || || || || || ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 CELKEM || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
 3.2.3.2. Odhadované potřeby v
 oblasti lidských zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno
 dále:
 Odhad vyjádřete v celých číslech
 (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 09 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9
 XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[34]
 09 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || ||
 XX 01 04 yy [35] || - v ústředí[36] || || || || || || ||
 - při delegacích || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || || || || || ||
 CELKEM || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12
 –
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou
 pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na
 řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v


text:
rámci
 GŘ, a případně doplněny z dodatečného
 přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci
 ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Řízení legislativních postupů pro přijetí plánovaného nařízení a souvisejících aktů v přenesené pravomoci / prováděcích aktů EP a Radou. Prioritní oblasti: 1. Zavedení nového právního rámce pro důvěryhodné elektronické služby 2. Podpora využívání důvěryhodných elektronických služeb zvýšením informovanosti malých a středních podniků o jejich potenciálu 3. Navázání na směrnici 1999/93/ES včetně mezinárodních aspektů 4. Využívání rozsáhlých pilotních projektů s cílem urychlit dosažení cíle nového legislativního rámce.
 Externí zaměstnanci || Stejné jako výše
 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým
 finančním rámcem
 –
 þ Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním
 rámcem.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 rozpočtové linie a odpovídající částky.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
 víceletého finančního rámce[37].
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 –
 þ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích
 stran
 –
 ̈ Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího
 odhadu:
 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy
 –
 þ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –
 ̈ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 ·
 ̈ dopad na vlastní zdroje
 ·
 ̈ dopad na různé příjmy
 [1] KOM(2010) 245 ze dne
 19.5.2010.
 [2] KOM(2011) 206 v
 konečném znění ze dne 13.4.2011.
 [3] KOM(2011) 669 ze dne
 12.10.2011.
 [4] Úř. věst.
 L 13, 19.1.2000, s. 12.
 [5] Pokud jde o podrobné údaje o
 konzultaci, viz http://ec.europa.eu/information_society/policy/esignature/eu_legislation/revision
 [6] Dne 10. 3. 2011 se
 uskutečnil workshop pro zúčastněné strany, jehož se
 zúčastnili zástupci veřejného i soukromého sektoru a akademické
 obce, aby projednali, jaká legislativní opatření jsou zapotřebí k
 odstranění budoucích problémů. Jednalo se o interaktivní fórum
 pro výměnu názorů, které ukázalo různé postoje k otázkám
 nadneseným ve veřejné konzultaci. Řada organizací zaslala stanoviska
 z vlastního podnětu.
 [7] Polské předsednictví EU
 uspořádalo dne 9. 11. 2011 ve Varšavě schůzku s
 členskými státy týkající se elektronického podpisu a dne
 17. 11. 2011 schůzku v Poznani týkající se elektronické
 identifikace. Dne 25. 1. 2012 svolala Komise workshop pro členské
 státy za účelem projednání zbývajících záležitostí týkajících se
 elektronické identifikace, autentizace a podpisu.
 [8] V rámci
 prvního souboru byly přezkoumány čtyři možnosti: zrušení
 směrnice o elektronickém podpisu; žádná změna politiky; zvýšení
 právní jistoty, posílení koordinace vnitrostátního dohledu a zajištění
 vzájemného uznávání a přijímání elektronické identifikace v celé EU a za
 čtvrté rozšíření za účelem zahrnutí určitých souvisejících
 důvěryhodných služeb. Druhý soubor zahrnoval posouzení relativních
 výhod možností regulace prostřednictvím jednoho nebo dvou nástrojů a
 prostřednictvím směrnice nebo nařízení. Třetí soubor
 ověřoval možnosti, které nabízí zavedení vnitrostátních systémů
 dohledu založených na společných základních požadavcích na dohled v
 porovnání se systémem dohledu na úrovni EU. Každá možnost politiky byla
 posouzena s ohledem na její účinnost při dosahování cílů
 politiky, hospodářské dopady na zúčastněné strany
 (včetně rozpočtu orgánů EU), sociální
 a environmentální dopady a vliv na administrativní zátěž, a to
 s pomocí skupiny, v níž byla zastoupena všechna zúčastněná
 generální


text:
ředitelství Komise.
 [9] Sdělení Komise: Evropa 2020.
 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující
 začlenění, KOM(2010) 2020, 3.3.2010.
 [10] Základem pro
 nové rozhodnutí Komise o důvěryhodných seznamech podle tohoto
 nařízení je důvěryhodný seznam zavedený rozhodnutím Komise
 2009/767/ES ve znění rozhodnutí Komise 2010/425/EU.
 [11] Úř. věst.
 C , , s. .
 [12] Úř. věst.
 C , s. .
 [13] Úř. věst.
 L 13, 19.1.2000, s. 12.
 [14] KOM(2010) 245 v konečném
 znění/2.
 [15] Zpráva o
 občanství EU za rok 2010: Odstranit překážky pro výkon práv
 občanů EU, KOM(2010) 603 v konečném znění,
 bod 2.2.2, s. 12.
 [16] 4/2/2011:
 EUCO 2/1/11.
 [17] 23/10/2011:
 EUCO 52/1/11.
 [18] Závěry
 Rady o Evropském akčním plánu „eGovernment“ na období 2011–2015;
 3093. zasedání Rady ve složení pro dopravu, telekomunikace a energetiku,
 Brusel, 27. května 2011.
 [19] Usnesení
 Evropského parlamentu ze dne 21. září 2010 o dotvoření
 vnitřního trhu pro elektronický obchod, 21.9.10, P7_TA(2010)0320 a
 usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. června 2010 o
 řízení internetu: další kroky, P7_TA(2010)0208.
 [20] Úř. věst.
 L 376, 27.12.2006, s. 36.
 [21] Úř. věst.
 L 88, 4.4.2011, s. 45.
 [22] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.
 [23] Úř. věst. L 274, 20.10.2009, s. 36.
 [24] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
 [25] ABM:
 řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování
 rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
 [26] Uvedené v
 čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního
 nařízení.
 [27] Vysvětlení
 způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení
 jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [28] Uvedené
 v článku 185 finančního nařízení.
 [29] RP =
 rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 [30] ESVO:
 Evropské sdružení volného obchodu.
 [31] Kandidátské
 země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.
 [32] Technická
 a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
 a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 [33] Technická
 a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
 a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 [34] SZ = smluvní
 zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník
 při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
 odborník.
 [35] Dílčí
 strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
 linie „BA“).
 [36] V
 podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
 rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
 [37] Viz
 body 19 a 24 interinstitucionální dohody.