text:
operace).
 Cílovými
 skupinami těchto změn jsou žadatelé o azyl, osoby požívající mezinárodní
 ochrany, znovuusídlení uprchlíci a další státní příslušníci třetích
 zemí, kteří přijíždí do EU z různých důvodů a
 kteří mají různé potřeby (např. ekonomických
 důvodů, za účelem sloučení rodiny, nezletilé osoby bez
 doprovodu atd.). Tím, že se různá opatření týkající se řízení
 migrace sloučí do jednoho fondu, budou tyto cílové skupiny lépe
 dosažitelné, neboť se zjednoduší přístup k finančním
 prostředkům (jeden odpovědný orgán, lepší viditelnost a jasnější
 rozsah intervencí) a umožní jejich pružnější podpora (např. tentýž
 druh opatření se zaměří na různé cílové skupiny). Rozsah
 intervence se rovněž rozšíří a bude pokrývat celý migrační
 řetězec s jeho různými cílovými skupinami, včetně
 rozšířených cílových skupin, tj. státních příslušníků
 třetích zemí druhé generace (jejichž matka či otec jsou státními
 příslušníky třetích zemí).
 1.3.3.
 Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
 sledovat.
 Vzhledem k
 tomu, že zpracování národních programů musí předcházet politický
 dialog, nelze v této fázi vymezit konečný soubor ukazatelů, s jejichž
 pomocí bude dosahování výše uvedených specifických cílů měřeno.
 Pokud však jde o oblast azylu a migrace, k ukazatelům by
 patřila mimo jiné úroveň zlepšení podmínek přijímání u žadatelů
 o azyl, kvalita azylových řízení, konvergence míry uznání napříč
 členskými státy, úsilí členských států v oblasti
 znovuusídlení, úroveň zvýšení podílu státních příslušníků
 třetích zemí na zaměstnanosti, vzdělávání a na demokratických
 procesech, počet navrácených osob a míra posílení vzájemné pomoci mezi
 členskými státy, včetně pomoci při praktické spolupráci a
 přemisťování.
 1.4.
 Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.4.1.
 Potřeby, které mají být uspokojeny v
 krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 V oblasti
 vnitřních věcí se EU v období 2014–2020 bude i nadále potýkat se
 značnými výzvami. Tváří v tvář demografickým změnám,
 strukturální proměně trhů práce a způsobů, jakými se
 státy snaží přilákat kvalifikovanou pracovní sílu, bude do budoucnosti
 zaměřená politika v oblasti legálního přistěhovalectví a
 integrace rozhodujícím faktorem pro zvýšení konkurenceschopnosti a sociální
 soudržnosti EU, obohacení naší společnosti a vytváření
 příležitostí pro všechny. EU potřebuje najít rovněž správná řešení
 v oblasti nelegální migrace a boje proti obchodování s lidmi.
 Současně musí EU i nadále vyjadřovat svou solidaritu se všemi,
 kteří potřebují mezinárodní ochranu. Prioritou zůstává
 dokončení bezpečnějšího a účinnějšího společného
 evropského azylového systému, který odráží naše hodnoty.
 Pro dosažení
 těchto cílů má zcela zásadní význam spolupráce s třetími
 zeměmi a mezinárodními organizacemi. Nedávné události v severní Africe
 ukazují, jak je důležité, aby EU disponovala komplexním a koordinovaným
 přístupem k migraci, hranicím a bezpečnosti. Stále
 důležitější vnější rozměr politik EU v oblasti
 vnitřních věcí se musí proto posílit plně v souladu se
 zahraniční politikou Unie.
 1.4.2.
 Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Řízení
 migračních toků představuje problémy, které nemohou členské
 státy řešit samostatně. Jde o oblast, pro kterou je
 jednoznačně přínosné využít rozpočet EU.
 Některé
 členské státy nesou vzhledem ke své zvláštní zeměpisné situaci a
 délce vnějších hranic Unie, kterou musejí spravovat, větší
 zátěž. Proto v centru společných politik týkajících se azylu a
 přistěhovalectví stojí zásada solidarity a spravedlivého sdílení
 odpovědností mezi členskými státy. Rozpočet EU má k dispozici
 prostředky na řešení finančních důsledků této


text:
zásady.
 V souvislosti
 s vnějším rozměrem oblasti vnitřních věcí je jasné, že
 pokud budou přijata opatření a sdruženy zdroje na úrovni EU, zvýší se
 významně vliv EU nezbytný k přesvědčení třetích zemí,
 aby s EU navázaly vztahy za účelem řešení otázek spojených s migrací,
 které jsou v prvé řadě v zájmu EU a členských států.
 Právo EU
 jednat v oblasti vnitřních věcí vyplývá z hlavy
 V Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU”) nazvané „Prostor
 svobody, bezpečnosti a práva“, a zejména z čl. 77 odst. 2, čl.
 78 odst. 2, čl. 79 odst. 2 a 4, čl. 82 odst. 1, článku 84 a
 čl. 87 odst. 2 SFEU. Na spolupráci s třetími zeměmi a
 mezinárodními organizacemi se vztahuje čl. 212 odst. 3 SFEU. Návrhy
 respektují zásadu subsidiarity, jelikož většina finančních
 prostředků bude použita v souladu se zásadou sdíleného řízení s
 ohledem na institucionální pravomoci členských států.
 1.4.3.
 Závěry vyvozené z podobných zkušeností v
 minulosti
 Přestože
 se má o stávajících finančních nástrojích v oblasti vnitřních
 věcí všeobecně za to, že plní své cíle a fungují účelně,
 ukázal přezkum v polovině období a konzultace se
 zúčastněnými stranami, že je zapotřebí:
 – budoucí nástroje v oblasti vnitřních věcí zjednodušit a
 racionalizovat tím způsobem, že bude počet
 finančních programů zredukován na dva, a to vytvořením Azylového
 a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost. Tento krok
 Unii umožní využívat svých nástrojů strategičtějším
 způsobem, tak aby citlivěji reagovaly na politické priority a
 potřeby EU,
 – posílit úlohu EU jakožto globálního hráče.
 Za tímto účelem by měly budoucí fondy reflektovat vnější
 rozměr, tak aby byl v souvislosti se zahraničněpolitickou
 dimenzí politik v oblasti vnitřních věcí posílen vliv EU,
 – sdílené řízení pokud možno preferovat
 před řízením centralizovaným, aby odpadla zbytečná byrokratická
 zátěž,
 – u sdíleného řízení prosazovat přístup, který více akcentuje
 výsledky; související přechod na víceleté
 programování v kombinaci s politickým dialogem na vysoké úrovni zajistí, aby
 byly národní programy členských států v plném souladu s politickými
 cíli a prioritami EU a byly orientovány na konkrétní výsledky,
 – zkvalitnit centralizované řízení, tak aby bylo při realizaci
 činností vázaných na konkrétní politiku k dispozici celé spektrum
 nástrojů; bude se přitom jednat mj. o
 podporu mezinárodních opatření, zejména opatření inovativních a
 opatření ve třetích zemích a vůči těmto zemím
 (vnější rozměr), jakož i o podporu mimořádných opatření,
 studií a akcí,
 – vytvořit společný regulační rámec, jehož součástí bude společná úprava programování, podávání
 zpráv, finančního řízení a kontroly; tento rámec by se měl co
 nejvíce podobat rámci, který upravuje ostatní fondy EU spravované v režimu
 sdíleného řízení; cílem je, aby byly s touto úpravou všechny
 zúčastněné strany lépe obeznámeny a aby byly oba rámce vzájemně
 co nejlépe sladěny,
 – upravit rychlou a účelnou reakci na mimořádné situace a za tímto účelem koncipovat fondy tak, aby mohla EU
 náležitě reagovat na rychlý vývoj událostí,
 – posílit úlohu agentur v oblasti vnitřních věcí s cílem podpořit praktickou spolupráci mezi členskými státy;
 těmto agenturám by mělo být svěřeno provádění
 specifických opatření s tím, že jejich činnost by měla
 současně podléhat náležité

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
politické kontrole.
 Další
 podrobnosti jsou uvedeny v posouzení dopadů a v důvodových zprávách k
 jednotlivým nařízením.
 1.4.4.
 Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními
 nástroji
 Z
 několika dalších nástrojů EU budou podporovány činnosti, které
 budou vůči činnostem financovaným z Azylového a migračního
 fondu a z Fondu pro vnitřní bezpečnost komplementární.
 V současnosti
 se z Evropského sociálního fondu podporují integrační
 opatření týkající se přístupu na trh práce, zatímco se z Fondu
 pro integraci státních příslušníků třetích zemí financují
 opatření, jako jsou kurzy zaměřené na občanskou orientaci,
 účast na společenském a občanském životě, rovný
 přístup ke službám atd. Finanční podpora integračních
 opatření bude pokračovat stejným způsobem i v rámci
 Azylového a migračního fondu a budoucího Evropského sociálního fondu.
 Ze složky
 vnějšího rozměru Azylového a migračního fondu půjde podpora
 na opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím,
 jež slouží především zájmům a cílům EU, mají přímý dopad
 v EU a jejích členských státech a zajišťují kontinuitu
 s opatřeními prováděnými na území EU. Financování bude navrženo
 a prováděno v souladu s vnější činností a zahraniční
 politikou EU. Nemělo by se zaměřovat na podporu opatření
 orientovaných na rozvoj a mělo by se případně doplňovat
 s finanční pomocí poskytovanou prostřednictvím nástrojů
 vnější pomoci. V tomto smyslu bude mít nástupce tematického
 programu v oblasti migrace a azylu a nástroje stability zvláštní
 význam pro oblast vnitřních věcí. Zatímco se nástroje vnější
 pomoci zaměřují buď na podporu rozvojových potřeb
 přijímajících zemí nebo na podporu obecných politických zájmů EU u
 jejích strategických partnerů, půjde podpora z fondů
 v oblasti vnitřních věcí na ta konkrétní opatření ve
 třetích zemích, jež jsou v zájmu migrační politiky EU. Vyplní
 tak konkrétní mezeru a doplní soubor nástrojů, jež má EU k dispozici.
 1.5.
 Doba trvání akce a finanční dopad
 þ Časově omezený návrh/podnět
 –
 þ Návrh/podnět v platnosti od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020
 –
 þ Finanční dopad od roku 2014 do roku 2023
 ̈ Časově neomezený návrh/podnět
 –
 Provádění s obdobím rozběhu od roku RRRR
 do roku RRRR,
 –
 poté plné fungování.
 1.6.
 Předpokládaný způsob řízení[28]
 þPřímé centralizované řízení Komisí
 þ Nepřímé centralizované řízení,
 při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
 –
 þ výkonným agenturám
 –
 þ subjektům zřízeným Společenstvími[29]
 –
 þ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
 pověřeným výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
 podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
 základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
 þ Sdílené řízení s členskými
 státy
 þ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 þ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
 Pokud vyberete více
 způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky:
 Předkládané
 návrhy budou prováděny především v režimu sdíleného řízení a za
 pomoci víceletých národních programů.
 Cíle, které si
 tyto národní programy vytknou, budou doplněny „opatřeními Unie“ a
 mechanismem rychlé reakce na mimořádné situace. Tato opatření budou
 mít především podobu grantů a veřejných zakázek, jež budou
 spravovány v režimu přímého centralizovaného řízení, a patřit k
 nim budou i opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto
 zemím.
 K tomu,
 aby


text:
nedocházelo k tříštění úsilí, budou využity všechny dostupné
 prostředky; zdroje tak budou soustředěny na dosažení vybraných
 cílů EU a na využití odborného zázemí hlavních zúčastněných
 stran. Tento postup se bude případně opírat o partnerské a rámcové
 dohody.
 Technická
 pomoc poskytovaná z podnětu Komise bude realizována v režimu přímého
 centralizovaného řízení.
 2.
 SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.
 Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte
 četnost a podmínky.
 U režimu sdíleného
 řízení je navržen jednotný a efektivní rámec pro podávání zpráv,
 monitorování a hodnocení. Pokud jde o národní programy, budou členské
 státy povinny zřídit monitorovací výbor, jehož činnosti se bude moci
 účastnit Komise.
 O
 provádění víceletých programů budou členské státy podávat
 každoročně zprávu, která bude podmínkou pro úhradu roční platby.
 V roce 2017 budou členské státy požádány, aby k pokroku při
 dosahování stanovených cílů předložily další údaje, jež budou využity
 při přezkumu v polovině období. Podobný postup
 proběhne v roce 2019 s cílem umožnit v posledním
 rozpočtovém roce (2020) případné modifikace.
 Díky
 fondům bude v oblasti vnitřních věcí rozvíjena zásada
 opírat se o vyhodnocená fakta. Oba fondy budou používat společný hodnotící
 a monitorovací rámec, který bude pracovat s obecnými politickými
 ukazateli. Tyto ukazatele budou zdůrazňovat orientaci na výstup a
 význam úlohy, kterou by fondy mohly sehrávat v kombinaci politik při
 dosahování cílů utváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva.
 Uvedené ukazatele budou sledovat dopad, který by fondy mohly mít: rozvoj
 společné kultury bezpečnosti hranic, policejní spolupráce a
 řešení krizí, účelnost řízení migračních toků
 směřujících do EU, spravedlivé a rovné zacházení se
 státními příslušníky třetích zemí; solidaritu a spolupráci mezi
 členskými státy při řešení otázek migrace a vnitřní
 bezpečnosti a dále společný přístup EU v otázkách migrace a
 bezpečnosti vůči třetím zemím.
 V zájmu
 náležitého uplatňování zásad pro hodnocení a s ohledem na související
 praktické zkušenosti, které členské státy získaly se stávajícím
 financováním vnitřních věcí na úrovni EU, bude Komise na vývoji
 společného hodnotícího a monitorovacího rámce s členskými státy
 spolupracovat. Za tímto účelem budou mj. vytvořeny šablony a vymezeny
 společné výstupové a výsledkové ukazatele.
 Všechna
 opatření budou vymezena na počátku programového období, tak aby mohly
 členské státy nastavit své systémy pro podávání zpráv a hodnocení podle
 dohodnutých zásad a požadavků.
 V zájmu
 omezení administrativy a posílení synergií mezi podáváním zpráv a hodnocením
 budou údaje požadované v hodnotících zprávách vycházet z údajů, které
 budou členské státy předkládat ve svých každoročních zprávách o
 provádění národních programů, a budou tyto údaje doplňovat.
 V roce 2018
 Komise předloží zprávu o přezkumu národních programů v
 polovině období.
 Obecnější
 záběr pak bude mít průběžná zpráva o
 čerpání fondů, kterou Komise předloží do 30. prosince 2018,
 a následná hodnotící zpráva o celkové realizaci (jejímž předmětem tak
 nebudou jen národní programy spravované v režimu sdíleného řízení), kterou
 Komise podá do 30. června 2024.
 2.2.
 Systém řízení a kontroly
 2.2.1.
 Zjištěná rizika
 Výdajové
 programy GŘ HOME nejsou zatíženy významným rizikem chyb. Potvrzením je
 skutečnost, že o nich výroční zprávy Účetního dvora
 nepřinášejí významná zjištění a že míra zbytkových chyb uváděná
 ve výročních zprávách GŘ HOME (a dřívějšího GŘ JLS) o
 činnosti nepřesáhla v uplynulých


text:
dvou letech 2 %.
 V
 případě sdíleného řízení spadají obecná rizika spojená s
 prováděním stávajících programů zejména do tří kategorií:
 – riziko neefektivního či nedostatečně adresného využívání
 finančních prostředků,
 – chyby dané složitostí pravidel a slabinami v systémech řízení a
 kontroly,
 – neefektivní využívání administrativních zdrojů (menší
 přiměřenost požadavků).
 Za zmínku
 stojí i specifické rysy čtyřfondového systému v rámci obecného
 programu „Solidarita a řízení migračních toků“.
 – Systém ročních programů zajišťuje, aby byly konečné
 platby hrazeny pravidelně na základě certifikace a auditu
 výdajů. Období způsobilosti těchto ročních programů
 však není vázáno na rozpočtový rok EU, a postup získávání jistoty
 v jednotlivých fázích tak není navzdory velmi přísnému systému zcela uspokojivý.
 – Tím, že podrobná pravidla způsobilosti stanoví Komise, jsou
 financované výdaje v zásadě homogenní. Vnitrostátní orgány a Komise jsou
 však těmito pravidly způsobilosti zbytečně zatěžovány
 a v důsledku nesprávné interpretace unijních pravidel roste riziko
 chyb na straně příjemců či členských států.
 – Stávající systémy řízení a kontroly se velmi blíží systémům,
 jež se používají při čerpání strukturálních fondů. Vykazují však
 mírné odlišnosti, zejména pokud jde o řetězec odpovědnosti
 certifikačních a auditních orgánů. Tyto odlišnosti působí na
 straně členských států matoucím dojmem (zejména pokud jejich
 orgány pracují s oběma druhy fondů), zvyšují riziko chyb a vyžadují
 intenzivnější monitorování.
 Předkládaný
 návrh vyjmenované skutečnosti výrazně mění:
 – Systémy řízení a kontroly budou splňovat obecné požadavky,
 jež jsou stanoveny v případě fondů SSR, a budou plně
 vyhovovat novým požadavkům novelizovaného finančního nařízení.
 Dosavadní tři orgány budou nahrazeny orgány dvěma (orgánem
 odpovědným a auditním), jejichž úloha byla v zájmu větší jistoty
 upřesněna.
 – Víceleté programování v kombinaci s každoročním schvalováním
 účetních závěrek, které bude vycházet z plateb, jež provedl
 odpovědný orgán, sladí období způsobilosti s ročními
 účetními závěrkami Komise, aniž by oproti stávajícímu stavu zvyšovalo
 administrativní zátěž.
 – V rámci kontrol první úrovně bude odpovědný orgán
 provádět kontroly na místě, z nichž bude vycházet ve svém
 každoročním prohlášení řídícího subjektu o věrohodnosti.
 – Zpřesnění a zjednodušení pravidel způsobilosti a jejich
 harmonizace s ostatními unijními nástroji finanční podpory omezí
 výskyt chyb u příjemců, kteří využívají pomoc
 z různých zdrojů. Tato pravidla způsobilosti budou stanovena
 na úrovni členských států; výjimkou budou některé obecné zásady
 podobné zásadám aplikovaným v případě fondů SSR.
 – Zejména v případě malých grantů budou podporovány
 možnosti zjednodušeného financování nákladů.
 V
 případě centralizovaného řízení jsou hlavní rizika
 následující:
 – riziko nedostatečné provázanosti projektů a politických
 priorit GŘ HOME,
 – riziko horší kvality vybraných projektů a nedostatků v jejich
 technické realizaci, které zeslabují dopad programů, nedostatek know-how
 či nedostatečné monitorování v důsledku neadekvátních
 výběrových postupů,
 – riziko neefektivního či nehospodárného využívání
 přidělených finančních prostředků; toto riziko je dáno
 jak v případě grantů (vlivem složitých pravidel pro kompenzaci
 skutečných způsobilých nákladů a omezené možnosti tyto náklady
 kontrolovat „od stolu“), tak v případě veřejných zakázek (v
 důsledku někdy omezeného počtu dodavatelů, kteří
 nabízejí požadované odborné znalosti, a z toho plynoucí nedostatečné
 možnosti porovnat cenové nabídky),
 – riziko spojené se schopností (zejména) menších organizací
 účelně kontrolovat výdaje a postarat se o transparentnost
 prováděných operací,
 – riziko poškození pověsti


text:
Komise v případě odhalení
 podvodu či trestné činnosti, skutečnost, že systémy vnitřní
 kontroly u třetích stran nabízejí pouze dílčí jistotu, neboť
 svůj vlastní, rozsahem nezřídka omezený systém kontroly provozuje
 relativně mnoho nejrůznějších dodavatelů a
 příjemců.
 U většiny
 těchto rizik se očekává, že budou omezena díky větší adresnosti
 návrhu a díky využití možností ke zjednodušení, jež nabízí novelizované
 finanční nařízení.
 2.2.2.
 Předpokládané metody kontroly
 Sdílené
 řízení:
 Navrhovaná
 architektura systémů řízení a kontroly na úrovni členských
 států je výsledkem dalšího vývoje konceptu uplatňovaného
 v období 2007–2013 a zachovává většinu funkcí prováděných
 v současném období, včetně správy a ověřování na
 místě, auditů systémů řízení a kontroly a auditů
 projektů. Struktura těchto funkcí je však změněna, tak aby
 kontroly na místě byly jednoznačnou povinností odpovědného
 orgánu a nedílnou součástí přípravy na každoroční schvalování
 účetní závěrky.
 V zájmu
 posílení odpovědnosti by odpovědnému orgánu uděloval akreditaci
 národní akreditační orgán, který by byl pověřen i
 průběžným dohledem nad ním. Očekává se, že snížení počtu
 orgánů – zrušení certifikačního orgánu a omezení počtu fondů
 – sníží administrativní zátěž, umožní posilovat administrativní kapacitu a
 zpřehlední rozdělení kompetencí.
 K
 nákladům, které si vyžádá kontrola činnosti fondů v oblasti
 vnitřních věcí v režimu sdíleného řízení, doposud nebyl proveden
 spolehlivý odhad. Jediný dostupný odhad se týká EFRR a Fondu soudržnosti, podle
 nějž mají náklady na kontrolní funkce (na vnitrostátní úrovni, bez
 zahrnutí nákladů Komise) činit zhruba 2 % celkových
 finančních prostředků spravovaných v období 2007–2013. Tyto
 náklady jsou spojeny s těmito oblastmi kontroly: 1 %
 nákladů vzniká v důsledku koordinace na vnitrostátní úrovni a
 přípravy programu, 82 % v souvislosti s řízením programu,
 4 % s certifikací a 13 % s auditem.
 Náklady na
 kontrolu zvyšují tyto návrhy:
 – vznik a činnost akreditačního orgánu a změna systému
 obecně;
 – předkládání prohlášení řídícího subjektu jako přílohy k
 roční účetní závěrce;
 – kontroly na místě, jež bude provádět odpovědný organ;
 – další auditní funkce, jež bude vykonávat auditní orgán při auditu
 prohlášení řídícího subjektu.
 Jsou však i
 návrhy, které náklady na kontrolu snižují:
 – Již nebude existovat certifikační orgán. Jeho funkce však budou
 zčásti převedeny na odpovědný orgán, a členské státy tak
 budou moci ušetřit značnou část svých nákladů na
 certifikaci, neboť se zefektivní administrativa, nebude tolik nutné se
 koordinovat a omezí se i rozsah auditů.
 – Kontroly, za něž bude odpovědný auditní orgán, budou více
 spočívat v opakování administrativních kontrol a kontrol na místě
 první úrovně, jež bude provádět odpovědný orgán (na stejném
 kontrolním vzorku). Díky tomuto postupu se urychlí kontradiktorní řízení a
 bude zajištěno, aby všechny potřebné kontroly proběhly před
 předložením ročních účetních závěrek.
 – Díky využití zjednodušených možností financování nákladů klesnou
 na všech úrovních jak u správních orgánů, tak u příjemců správní
 náklady i administrativní zátěž.
 – Díky každoročním uzávěrkám a omezení lhůty pro schválení
 souladu na 36 měsíců bude v případě příjemců a
 veřejné správy limitována doba, po niž bude možno zadržovat doklady pro
 kontrolní účely.
 – Mezi Komisí a členskými státy bude muset být povinně zavedena
 elektronická komunikace.
 Vedle
 uvedených kroků je třeba uvést zjednodušující opatření
 vyjmenovaná v bodu


text:
2.2.1 výše, která rovněž přispějí ke
 snížení administrativy na straně příjemců, a omezí tak i riziko
 chyby a byrokratickou zátěž.
 Celkově
 se tedy očekává, že náklady na kontrolu budou na základě těchto
 návrhů přerozděleny, nikoli navýšeny či zredukovány.
 Počítá se však s tím, že toto přerozdělení nákladů (v
 rámci všech funkcí a vzhledem k přiměřeným kontrolním
 opatřením i v rámci všech členských států a programů)
 umožní účelněji mírnit rizika a lépe a rychleji získávat jistotu.
 U Komise
 se neočekává, že by náklady na řízení a kontrolu v případě
 sdíleného řízení v první polovině programového období klesly. Je tomu
 tak jednak proto, že oproti stávajícímu stavu vzroste objem
 prostředků spravovaných v režimu sdíleného řízení a že pod tento
 druh řízení bude nově spadat více oblastí politiky. Stávající objem
 zdrojů tak bude možno udržet jen za předpokladu zvýšení efektivity. V
 prvních letech navíc dojde k souběhu řady důležitých úkolů:
 uzavírání programů z období 2007–2013 (termín předložení posledních
 zpráv o uzavření programů je 31. března 2016), vedení politických
 dialogů, schvalování víceletých národních programů na období
 2014–2020 a zavádění nového systému pro schvalování účetních
 závěrek. V druhé polovině tohoto období budou případně
 dostupné zdroje použity na zkvalitnění hodnocení a monitorování.
 Centralizované
 řízení
 Pokud jde o
 centralizované řízení, bude Komise nadále uplatňovat svůj
 stávající systém kontroly, který tvoří následující prvky: dohled nad
 operacemi, který budou vykonávat operační ředitelství, kontroly ex
 ante, které budou příslušet oddělení pro rozpočet a
 kontrolu, dále interní výbor pro zadávání veřejných zakázek, kontroly ex
 post prováděné v případě grantů či audity, za
 něž odpovídá pracoviště interního auditu či útvar interního
 auditu. Při kontrolách ex post je uplatňována „detekční strategie“,
 jež má odhalovat co nejvíce nesrovnalostí s cílem získat zpět
 neoprávněně vyplacené platby. V jejím rámci jsou audity
 prováděny na vzorku projektů vybíraném téměř
 výlučně na základě analýzy rizik.
 Díky této
 kombinaci kontrol ex ante a ex post, dokumentárních kontrol a
 auditů na místě se podařilo v uplynulých letech udržet
 měřitelnou průměrnou míru zbytkových chyb pod 2 %. GŘ
 HOME tedy pokládá svůj systém vnitřní kontroly i náklady s ním spojené
 z hlediska cíle nižší chybovosti za adekvátní.
 V tomto rámci
 však bude GŘ HOME nadále zkoumat možnosti, jak zkvalitnit řízení a
 nalézat další zjednodušení. Zejména hodlá v maximální míře využít všech
 možností ke zjednodušení, jež nabízí novelizované finanční nařízení,
 neboť očekává, že přispějí ke snížení byrokratické
 zátěže příjemců, a Komisi tak přinesou současně
 redukci administrativy i rizika chyb.
 Nové úkoly
 Pro
 financování v oblasti vnitřních věcí z prostředků EU
 počítají předkládané návrhy s novými úkoly, k nimž patří
 např. lepší využití odborného zázemí unijních agentur a posílení
 vnějšího rozměru a mechanismů pro mimořádné situace.
 Tyto kroky si na straně GŘ HOME vyžádají nové metody řízení a
 kontroly.
 Částky vyčleněné na tyto nové úkoly dosud nebyly stanoveny,
 pravděpodobně však nebudou v rámci rozpočtu vnitřních
 věcí dosahovat významné výše. Bude nicméně velmi důležité zavést
 interní prostředky a pracovní opatření k tomu, aby mohly být tyto
 nové úkoly co nejdříve v tomto období realizovány, a to při plném
 dodržení zásad řádného finančního řízení.
 Z


text:
výše uvedené
 analýzy jednoznačně vyplývá, že navzdory veškerému zavedenému
 zjednodušení bude nutno posílit lidské zdroje nutné k plnění vyššího
 rozpočtu GŘ HOME.
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů
 GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení opatření nebo
 byly v rámci GŘ vnitřně přeobsazeny,
 a případně doplněny z dodatečného přídělu,
 který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního
 přídělu a s ohledem na rozpočtová omezení.
 2.3.
 Opatření k zamezení podvodů a
 nesrovnalostí
 Upřesněte
 stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Kromě
 uplatňování všech regulačních kontrolních mechanismů vypracuje
 GŘ HOME strategii boje proti podvodům. Tento materiál bude vycházet z
 nové víceleté strategie pro boj proti podvodům (CAFS), kterou Komise
 přijala dne 24. června 2011. Cílem mj. bude, aby byly interní
 kontroly GŘ HOME, jež mají detekovat případné podvodné jednání, v
 plném souladu se strategií CAFS a aby byl systém řízení rizika podvodu
 koncipován tak, aby oblasti zatížené tímto rizikem identifikoval a dokázal
 adekvátně reagovat. V případě potřeby budou zřízeny
 skupiny k navazování a udržování kontaktů a budou vyvinuty vhodné nástroje
 IT, jež budou analyzovat případy podvodů v souvislosti s fondy.
 Pokud jde o
 sdílené řízení, stanoví strategie CAFS jednoznačný požadavek, aby
 návrhy Komise na nařízení, jež mají platit v období 2014–2020, ukládaly
 členským státům povinnost zavést preventivní opatření proti
 podvodům, která jsou účelná a přiměřená
 identifikovaným rizikům podvodu. Stávající návrh obsahuje v článku 5
 jednoznačný požadavek, aby členské státy předcházely
 nesrovnalostem a aby je odhalovaly, napravovaly a hlásily Komisi.
 Podrobnější úprava těchto povinností bude zahrnuta v úpravě
 funkcí odpovědného orgánu, jak předvídá čl. 24 odst. 5
 písm. c).
 Článek 41
 zase jednoznačně stanoví, že finanční prostředky
 uvolněné po finančních opravách, jež budou prováděny na
 základě zjištění Komise či Účetního dvora, mají být
 opětovně použity.
 3.
 ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.
 Okruhy víceletého finančního rámce a
 dotčené výdajové rozpočtové linie
 · Stávající výdajové rozpočtové linie
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
 a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Počet || RP[30] || zemí ESVO[31] || kandidátských zemí[32] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3 || || RP || NE || NE || NE || NE
 · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
 a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Počet Okruh 3 || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3 || 18 01 04 aa Azylový a migrační fond – technická pomoc || NRP || NE || NE || NE || NE
 3 || 18 02 aa Azylový a migrační fond || RP || NE || NE || NE || NE
 3.2.
 Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1.
 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo 3 || Bezpečnost a občanství
 GŘ HOME || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 ||


text:
2018 || 2019 || 2020 || || CELKEM
  Operační prostředky (běžné ceny) || || || || || || || || ||
 18 02 aa Azylový a migrační fond || Závazky || (1) || 517,492 || 527,892 || 538,500 || 549,320 || 560,356 || 571,613 || 586,266 || - || 3,851.439
 Platby || (2) || 90,085 || 102,823 || 270,844 || 420,790 || 532,681 || 543,385 || 554,303 || 1 336,528 || 3,851.439
 || || || || || || || || || || ||
 || || || || || || || || || ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[33] || || || || || || || || ||
 18 01 01 aa Azylový a migrační fond || || (3) || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || || 18.500
 CELKEM prostředky pro GŘ HOME || Závazky || =1+1a +3 || 519,992 || 530,392 || 541,000 || 551,820 || 562,856 || 574,113 || 588,766 || || 3,868.939
 Platby || =2+2a +3 || 92,585 || 105,323 || 273,344 || 423,290 || 535,181 || 545,885 || 556,803 || 1 336,528 || 3,868.939
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správa / správní náklady“
 Rozdělit
 správní náklady mezi Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní
 bezpečnost není možné z toho důvodu, že v provádění
 Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost se
 objevují společné prvky, jako je politický dialog s každým
 členským státem, a také protože se vnitřní organizace GŘ HOME
 v zájmu zajištění řízení nových fondů (jakož i
 dokončení programů, jež v současnosti řídí) může
 rozrůst.
 Číselné údaje
 spojené s okruhem 5 uvedené níže proto odpovídají celkovým správním
 nákladům, jež se pro řízení obou fondů ze strany GŘ
 považují za nezbytné. Žádné celkové rozpočtové prostředky neexistují.
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roce 2020 || CELKEM
 GŘ: HOME ||
  Lidské zdroje || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || || 145,887
  Ostatní správní výdaje || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || || 1,157
 GŘ HOME CELKEM || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || || 147,044 || 165,589
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || || 147.044
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se ||
 Platby || || || || || || || || ||
 3.2.2.
 Odhadovaný


text:
dopad na operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
 prostředků
 –
 þ Návrh vyžaduje využití operačních prostředků, jak je
 vysvětleno dále:
 Politika v oblasti vnitřních věcí je realizována především za
 pomoci sdíleného řízení. Výdajové priority jsou stanovovány na úrovni EU,
 avšak praktickým řízením jsou pověřeny odpovědné orgány na
 vnitrostátní úrovni. O společných výstupových ukazatelích a cílech
 rozhodnou společně Komise a odpovědné orgány v národních
 programech s tím, že tyto ukazatele budou podléhat schválení Komisí. Dokud
 nebudou programy v období 2013–2014 navrženy, projednány a schváleny, lze tak
 jen stěží uvést cílové hodnoty výstupů.
 Pokud jde o centralizované řízení, nemůže GŘ HOME podat ani
 vyčerpávající seznam všech výstupů, jež mají být realizovány
 finančními intervencemi fondů, ani jejich průměrné náklady
 a počet, jak vyžaduje tento oddíl finančního výkazu. Momentálně
 nejsou k dispozici statistické nástroje, jež by umožňovaly určit na
 základě aktuálních programů pravděpodobné průměrné
 náklady; navíc by byla takto přesná kvantifikace v rozporu se zásadou,
 podle níž by měly být budoucí programy dostatečně flexibilní,
 aby umožňovaly adaptaci podle politických priorit v období 2014–2020.
 Uvedené platí zejména pro mimořádnou pomoc a opatření ve třetích
 zemích a vůči těmto zemím.
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[34] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[35]... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 NÁKLADY CELKEM || || || || || || || || || || || || || || || ||
 3.2.3.
 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1.
 Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
 –
 þ Návrh vyžaduje využití správních prostředků, jak je
 vysvětleno dále:
 Rozdělit
 správní náklady mezi Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní


text:
bezpečnost není možné z toho důvodu, že v provádění
 Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost se
 objevují společné prvky, jako je politický dialog s každým
 členským státem, a také protože se vnitřní organizace GŘ HOME
 v zájmu zajištění řízení nových fondů (jakož i
 dokončení programů, jež v současnosti řídí) může
 rozrůst.
 Číselné údaje
 spojené s okruhem 5 uvedené níže proto odpovídají celkovým správním
 nákladům, jež se pro řízení obou fondů ze strany GŘ
 považují za nezbytné. Žádné celkové rozpočtové prostředky neexistují.
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) HOME
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce[36] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 Lidské zdroje HOME || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 145,887
 Ostatní správní výdaje || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || 147,044
 Mimo OKRUH 5[37] víceletého finančního rámce[38] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 Lidské zdroje HOME || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 4,480
 Ostatní výdaje správní povahy || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 13,020
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 17,500
 CELKEM || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 3.2.3.2.
 Odhadované
 potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
 vysvětleno dále: U částek uvedených za rok n se jedná o částky
 za rok 2011.
 Rozdělit
 správní náklady mezi Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní
 bezpečnost není možné z toho důvodu, že v provádění
 Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost se
 objevují společné prvky, jako je politický dialog s každým
 členským státem, a také protože se vnitřní organizace GŘ HOME
 v zájmu zajištění řízení nových fondů (jakož i
 dokončení programů, jež v současnosti řídí) může
 rozrůst.
 Číselné údaje
 spojené s okruhem 5 uvedené níže proto odpovídají celkovým správním
 nákladům, jež se pro řízení obou fondů ze strany GŘ
 považují za nezbytné. Žádné celkové rozpočtové prostředky neexistují.
 Odhad vyjádřete v celých číslech
 (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) HOME ||
 || 18 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (při delegacích) || 15


text:
|| 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[39] ||
 || 18 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 aa[40] || – v ústředí[41] || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || – při delegacích || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 || Ostatní 13 01 04 02) || || || || || || ||
 || CELKEM || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A
 XX je
 dotčená oblast politiky nebo hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů
 budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na
 řízení opatření nebo byly v rámci GŘ vnitřně
 přeobsazeny, a případně doplněny z dodatečného
 přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci
 ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Uváděné částky a způsob jejich účtování budou upraveny,
 bude-li prováděním určitých činností pověřena výkonná
 agentura.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci v ústředí || Předpokládané úkoly zahrnují veškeré činnosti, jichž je k řízení finančního programu zapotřebí, např.: – předkládání údajů pro účely rozpočtového procesu, – vedení politického dialogu s členskými státy, – příprava ročních pracovních programů a rozhodnutí o financování, určování priorit na daný rok a schvalování národních programů, – řízení národních programů, administrace výzev k předkládání návrhů a oznámení o veřejných zakázkách a provádění následných výběrových řízení, – komunikace se zúčastněnými stranami (potenciálními či skutečnými příjemci, členskými státy atd.), – tvorba doporučení pro členské státy, – operativní a finanční řízení projektů, – kontroly podle výše uvedeného zadání (ověřování ex ante, výbor pro zadávání veřejných zakázek, audity ex post, interní audit a schvalování účetních závěrek), – účetnictví, – vývoj a správa nástrojů IT k řízení grantových a národních programů, – monitorování a podávání zpráv o plnění cílů, mj. v rámci výročních zpráv o činnosti a zpráv dále pověřených schvalujících osob.
 Externí zaměstnanci || Tito zaměstnanci budou mít podobnou pracovní náplň jako úředníci a dočasní zaměstnanci. Výjimkou budou úkoly, jimiž nemohou být externí pracovníci pověřováni.
 Pracovníci při delegacích || Delegace EU budou muset mít dostatečné odborné zázemí v oblasti vnitřních věcí, aby mohly adekvátně reagovat na vývoj provádění politiky v této oblasti, a zejména pak vývoj její vnější dimenze. Toto odborné zázemí by mohli poskytnout zaměstnanci Evropské komise


text:
či Evropské služby pro vnější činnost.
 3.2.4.
 Soulad se stávajícím víceletým finančním
 rámcem
 –
 þ Návrh/podnět je v souladu s příštím víceletým
 finančním rámcem.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 rozpočtové linie a odpovídající částky.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
 víceletého finančního rámce[42].
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
 3.2.5.
 Příspěvky třetích stran
 –
 Návrh/podnět nepočítá se
 spolufinancováním od třetích stran.
 –
 þ Návrh počítá s tím, že evropské prostředky budou muset
 být doplněny spolufinancováním. Přesnou částku nelze
 vyčíslit. Předkládané nařízení stanoví maximální sazby
 spolufinancování, jež jsou rozlišeny podle druhu daného opatření:
 prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
 desetinná místa)
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno ||
 3.3.
 Odhadovaný dopad na příjmy
 –
 þ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –
 ̈ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –
 ̈ dopad na vlastní zdroje
 –
 ̈ dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[43]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ............ || || || || || || || ||
 U účelově
 vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
 výdajové rozpočtové linie.
 Upřesněte
 způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 [1] Úř. věst. C 115, 4.5.2010, s. 1.
 [2] KOM(2010) 171 v konečném znění, dne 20.4.2010.
 [3] KOM(2011) 500 v konečném znění.
 [4] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
 č. 573/2007/ES (Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 1).
 [5] Rozhodnutí Rady 2007/435/ES (Úř. věst. L 168,
 28.6.2007, s. 18).
 [6] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
 č. 575/2007/ES (Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 45).
 [7] „Přezkum rozpočtu EU“, KOM(2010) 700,
 19.10.2010.
 [8] Údaje shromáždil Eurostat podle nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o statistice Společenství v
 oblasti migrace a mezinárodní ochrany.
 [9] Přezkum finančního nařízení každé
 tři roky zavádí změny u zásad sdíleného řízení, které je nutno
 zohlednit.
 [10] Úř. věst C. , , s. .
 [11] Úř. věst C. , , s. .
 [12] Úř. věst. L 304, 30.9.2004, s. 12.
 [13] Úř. věst. L 132, 29.5.2010, s. 11.
 [14] KOM(2005) 388 v konečném znění.
 [15] Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 98.
 [16] Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.
 [17] Údaje shromáždil Eurostat v souladu s nařízením
 Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o statistice
 Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany.
 [18] Úř. věst. L 212, 7.8.2001, s. 12.
 [19] Úř. věst. L 131, 21.5.2008, s. 7.
 [20] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s.


text:
13.
 [21] Úř. věst L. , , s. .
 [22] Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 1.
 [23] Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 45.
 [24] Úř. věst. L 168, 28.6.2007, s. 18.
 [25] Návrh Komise – nařízení, kterým se stanoví
 finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské unie (KOM(2010)
 815 v konečném znění ze dne 22. prosince 2010). Tímto návrhem
 Komise formálně stáhla dřívější legislativní návrhy KOM(2010) 71
 v konečném znění a KOM(2010) 260 v konečném
 znění.
 [26] ABM: řízení podle činností (Activity-Based
 Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
 (Activity-Based Budgeting).
 [27] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
 finančního nařízení.
 [28] Vysvětlení způsobů řízení spolu s
 odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [29] Uvedené v článku 185 finančního
 nařízení.
 [30] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
 prostředky.
 [31] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [32] Kandidátské země a případně potenciální
 kandidátské země západního Balkánu.
 [33] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [34] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
 (např. počet financovaných studentských výměn, počet
 vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 [35] Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 [36] Globální finanční krytí, založené na konečném
 přídělu prostředků na lidské zdroje na rok 2011,
 včetně úředníků a externích pracovníků.
 [37] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [38] Externí pracovníci financovaní z bývalých linií „BA“
 na základě konečného přidělení prostředků na
 lidské zdroje na rok 2011, včetně externích pracovníků
 v ústředí a při delegacích.
 [39] SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
 agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
 zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.
 [40] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních
 prostředků (bývalé linie „BA“).
 [41] V podstatě na strukturální fondy, Evropský
 zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský
 fond.
 [42] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
 [43] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z
 cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po
 odečtení 25 % nákladů na výběr.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 6.5.2021
 COM(2021) 226 final
 2021/0115(BUD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě žádosti Nizozemska – EGF/2020/004 NL/KLM
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 1.Pravidla pro poskytování finančních příspěvků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
 1
 (dále jen „nařízení o EFG“)
 2
 .
 2.Dne 22. prosince 2020 podalo Nizozemsko žádost EGF/2020/004 NL/KLM o finanční příspěvek z EFG v souvislosti s propouštěním
 3
 ve společnosti KLM Royal Dutch Airlines v Nizozemsku.
 3.Po posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu se všemi příslušnými ustanoveními nařízení o EFG k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG jsou splněny.
 SHRNUTÍ ŽÁDOSTI
 Žádost o prostředky z EFG
 EGF/2020/004 NL/KLM
 Členský stát
 Nizozemsko
 Dotčený region / dotčené regiony (úroveň NUTS
 4
 2)
 Noord-Holland (NL32)
 Datum podání žádosti
 22. prosince 2020
 Datum potvrzení přijetí žádosti
 22. prosince 2020
 Datum žádosti o poskytnutí dalších informací
 5. ledna 2021
 Lhůta pro poskytnutí dalších informací
 16. února 2021
 Lhůta pro vyhotovení posouzení
 11. května 2021
 Kritérium pro pomoc
 čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení o EFG
 Primární podnik
 KLM Royal Dutch Airlines
 Počet dotčených podniků
 1
 Odvětví hospodářské činnosti
 (oddíl NACE Revize 2)
 5
 oddíl 51 (Letecká doprava)
 Referenční období (čtyři měsíce):
 od 15. srpna 2020 do 15. prosince 2020
 Počet pracovníků propuštěných během referenčního období (a)
 650
 Počet pracovníků propuštěných před referenčním obdobím nebo po něm (b)
 1 201
 Celkový počet propuštěných pracovníků (a + b)
 1 851
 Celkový počet způsobilých příjemců pomoci
 1 851
 Celkový počet cílových příjemců pomoci
 1 201
 Rozpočet na individualizované služby (v EUR)
 8 030 750
 Rozpočet na provádění EFG
 6
 (v EUR)
 334 614
 Celkový rozpočet (v EUR)
 8 365 364
 Příspěvek z EFG (60 %) (v EUR)
 5 019 218
 POSOUZENÍ ŽÁDOSTI
 Postup
 4.Nizozemsko předložilo žádost EGF/2020/004 NL/KLM dne 22. prosince 2020, tj. do dvanácti týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria pro pomoc stanovená v článku 4 nařízení o EFG. Komise potvrdila přijetí žádosti téhož dne a dne 5. ledna 2021 požádala Nizozemsko o další informace. Tyto dodatečné informace byly poskytnuty do šesti týdnů od vyžádání. Lhůta 12 týdnů od obdržení úplné žádosti, během níž by Komise měla dokončit své posouzení, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, uplyne dne 11. května 2021.
 Způsobilost žádosti
 Dotčené podniky a příjemci pomoci
 5.Žádost se týká 1 851 pracovníků propuštěných společností KLM Royal Dutch Airlines. Tato společnost působí v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 51 (Letecká doprava). Podnik KLM propouštěl v provincii na úrovni NUTS 2 Noord-Holland (NL32).
 Kritéria pro pomoc
 6.Nizozemsko podalo žádost podle kritérií pro pomoc stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení o EFG, které vyžaduje, aby během referenčního období v délce čtyř měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500


text:
v jednom podniku v členském státě, včetně pracovníků propuštěných dodavateli uvedeného podniku a výrobci, kteří jsou jeho odběrateli, a/nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost.
 7.Čtyřměsíční referenční období v případě této žádosti trvalo od 15. srpna 2020 do 15. prosince 2020.
 8.V referenčním období bylo ve společnosti KLM propuštěno 650 pracovníků.
 Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti
 9.Všechny případy propuštění během referenčního období byly určeny podle data jednotlivých výpovědí z pracovního poměru, kterými zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr.
 Způsobilí příjemci pomoci
 10.Kromě již zmíněných pracovníků patří ke způsobilým příjemcům pomoci také 1 201 pracovníků, kteří byli propuštěni před začátkem čtyřměsíčního referenčního období nebo po jeho skončení. Všichni tito pracovníci byli propuštěni po všeobecném oznámení plánovaného propouštění dne 21. května 2020. Lze prokázat jednoznačnou příčinnou souvislost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.
 11.Celkový počet způsobilých příjemců pomoci je tedy 1 851.
 Souvislost mezi propouštěním a celosvětovou finanční a hospodářskou krizí
 12.Dne 11. března 2020 označila Světová zdravotnická organizace (WHO) onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Dne 27. května 2020 Evropská komise ve svém sdělení „Rozpočet EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení“
 7
 , prohlásila, že zdravotní krize vyústila v hospodářskou krizi, a vypracovala plán na podporu oživení hospodářství. Ten zahrnoval EFG jako nástroj pro mimořádné situace na pomoc lidem, kteří přišli o práci v důsledku celosvětové hospodářské krize.
 13.Pandemie způsobila nejhlubší recesi v dějinách EU. Podle evropské zimní hospodářské prognózy Komise 2021
 8
 se HDP EU v roce 2020 snížil o 6,3 %, v roce 2021 má vzrůst o 3,7 % a v roce 2022 o 3,9 %.
 14.Pandemie COVID-19 měla významný dopad na odvětví letecké dopravy v důsledku cestovních omezení a dramatického poklesu osobní letecké dopravy. Pokles počtu cestujících výrazně snížil příjmy leteckých společností a mnohé z nich přinutil propouštět zaměstnance nebo vyhlásit platební neschopnost. V dubnu 2020 se mezinárodní osobní doprava ve srovnání s dubnem 2019 snížila o 98,9 % a 64 % z celosvětového počtu letadel bylo uskladněno, což představuje největší pokles v historii letectví
 9
 .
 15.V červnu 2020 se poptávka cestujících mírně zvýšila, ale zůstala výrazně pod úrovní před krizí. V porovnání s červnem 2019
 10
 se celková poptávka (měřená v příjmu na osobokilometr) snížila o 86,5 %.
 Objem cestujících v letecké dopravě
 11
 Výnosy na osobokilometry v celém odvětví (revenue passenger kilometres, RPK) (v miliardách měsíčně)
 Skutečné
 Očištěné od sezónních vlivů
 16.Celková mezinárodní poptávka ze strany cestujících v porovnání s úrovněmi z roku 2019 klesla v roce 2020 o 75,6 %. Kapacita (měřená v dostupných místových kilometrech (available seat kilometres) klesla o 68,1 % a míra vytížení letadel (která měří procento dostupné kapacity sedadel obsazené cestujícími) klesla o 19,2 procentního bodu na 62,8 %
 12
 .
 17.Podle globální prognózy objemu osobní přepravy vydané Mezinárodním sdružením leteckých dopravců bude trvat 3 až 4 roky, než se letecký průmysl vrátí na úroveň před krizí
 13
 .
 18.Odvětví letecké dopravy se dosud týkaly tři žádosti o příspěvek z EFG, všechny byly odůvodněny globalizací v souvislosti


text:
s obchodem
 14
 .
 Události vedoucí k propouštění a ukončení činnosti
 19.Události, které vedly k tomuto propouštění, jsou důsledkem neočekávané celosvětové hospodářské krize způsobené pandemií COVID-19.
 20.Nizozemsko uvádí, že pandemie COVID-19 společnost KLM tvrdě zasáhla. Před pandemií se finanční výkonnost společnosti KLM v letech 2015 až 2019 neustále zvyšovala. V roce 2015 vykázala společnost KLM příjmy ve výši 9 905 milionů EUR, které do roku 2019 zvýšila na 11 075 milionů EUR. Čistý zisk za rozpočtový rok 2019 činil 449 milionů EUR oproti 54 milionům EUR v roce 2015
 15
 .
 21.Krize však měla na dobré výsledky KLM z posledních let negativní dopad. V polovině března 2020 se činnosti KLM z velké části zastavily, zatímco její provozní náklady zůstaly na stejné úrovni
 16
 .
 22.KLM v roce 2020 přepravila 11,2 milionu cestujících, což ve srovnání s předchozím rokem představuje obrovský pokles o 68 %. Míra vytížení letadel klesla na 52,2 % oproti 89,4 % v roce 2019
 17
 .
 23.V roce 2020 klesly příjmy KLM oproti předchozímu roku o 53,8 % na 5 120 milionů EUR. V důsledku prudkého poklesu příjmů vznikla společnosti KLM v roce 2020 provozní ztráta ve výši 1 154 milionů EUR, zatímco v roce 2019 ještě vykazovala zisk ve výši 714 milionů EUR
 18
 .
 24.Dne 31. července 2020 vedení KLM oznámilo plán restrukturalizace s cílem snížit náklady. To vedlo ke snížení počtu zaměstnanců přibližně o 5 000 ekvivalentů plného pracovního úvazku (z 33 000 na 28 000 ekvivalentů plného pracovního úvazku)
 19
 .
 25.Vedení KLM předpokládá, že na úroveň letových pohybů před krizí se vrátí do roku 2024. Míra a rychlost obnovy bude záviset na řadě faktorů, mimo jiné na vývoji viru, hospodářském oživení a chování zákazníků při cestování
 20
 .
 Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální nebo národní hospodářství a zaměstnanost
 26.Propouštění ve společnosti KLM má značný dopad na národní hospodářství. KLM je druhým největším soukromým zaměstnavatelem v Nizozemsku s více než 33 000 zaměstnanci
 21
 .
 27.KLM působí z letiště Amsterdam Schiphol a má ústředí v Amstelveenu, což znamená, že mnoho zaměstnanců KLM žije v provincii Severní Holandsko.
 28.Míra nezaměstnanosti v Severním Holandsku se ve čtvrtém čtvrtletí roku 2020 zvýšila o 1,5 procentního bodu na 4,8 % ve srovnání se stejným čtvrtletím 2019. Ve srovnání se sousedními provinciemi Flevoland (4,2 %) a Jižní Holandsko (4,5 %) vykazuje Severní Holandsko nejvyšší míru nezaměstnanosti
 22
 .
 29.Nizozemsko tvrdí, že mezi regiony nejvíce postižené propouštěním patří oblast Širší Amsterodam (subregion provincie Severní Holandsko). Hospodářská krize totiž nejvíce zasáhla odvětví, která jsou soustředěna zejména v této oblasti, jako je letectví, pohostinství, kultura, sport a rekreace
 23
 .
 30.Podle údajů shromážděných v červnu 2020 nizozemskou Institucí pro správu sociálního zabezpečení zaměstnanců (UWV) pracuje 34 % zaměstnanců v subregionu Širší Amsterodam v odvětvích, v nichž došlo k výraznému nebo velmi výraznému snížení zaměstnanosti, zatímco celostátní údaj činil přibližně 32 %
 24
 .
 Cíloví příjemci pomoci a navržené akce
 Cíloví příjemci pomoci
 31.Očekává se, že z 1 851 způsobilých osob se opatření EFG zúčastní odhadem 1 201 propuštěných pracovníků. Rozdělení


text:
těchto propuštěných pracovníků podle pohlaví, státní příslušnosti a věkové skupiny je následující:
 Kategorie
 Počet cílových
 příjemců pomoci
 Pohlaví:
 Muži:
 933
 (77,69 %)
 Ženy:
 268
 (22,31 %)
 Státní příslušnost:
 Občané EU:
 1 180
 (98,25 %)
 Občané zemí, které nejsou členy EU:
 21
 (1,75 %)
 Věková skupina:
 15–24 let:
 35
 (2,91 %)
 25–29 let:
 92
 (7,66 %)
 30–54 let:
 697
 (58,04 %)
 55–64 let:
 353
 (29,39 %)
 nad 64 let:
 24
 (2,00 %)
 Způsobilost navrhovaných opatření
 32.Individualizované služby pro propuštěné pracovníky budou tvořit následující akce:
 –Profesní orientace. Během této fáze budou účastníci dostávat informace o procesu podpory, orientaci a pomoci při hledání zaměstnání. Zahrnuje rovněž individuální koučování na posílení sebedůvěry s cílem usnadnit pracovníkům přechod na nové pracovní místo.
 –Podpora při hledání práce v určitých odvětvích. Toto opatření poskytne odbornou pomoc při přechodu do odvětví s nedostatkem pracovních sil, jako je vzdělávání, zdravotní péče, logistika, technologie a správa informací. Například osoby z technickými zkušenostmi (tj. opravy a údržba v KLM) by mohly být rekvalifikovány, což by jim umožnilo získat zaměstnání v odvětví technologií.
 –Odborná příprava, koučování a/nebo vzdělávání. To bude zahrnovat opatření na rozvoj dovedností potřebných v nové oblasti zaměstnání.
 –Finanční poradenství. Toto opatření nabídne individuální posouzení a finanční poradenství s cílem zajistit, aby dotčený zaměstnanec měl jasný přehled o své finanční situaci a vyhlídkách, aby se mohl správně rozhodnout. Při tomto hodnocení vezme odborník na finanční služby v úvahu osobní situaci, dopad změny zaměstnání na příjem, situaci v oblasti bydlení (tj. schopnost plnit hypotéční závazky, platit nájemné, účinek případného přestěhování) a účinky konkrétních opatření vyplývajících z kolektivních pracovních smluv a měnících se vnitrostátních daňových předpisů.
 33.Navržené akce, které jsou zde popsány, představují aktivní opatření na trhu práce v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG. Tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.
 34.Nizozemsko poskytlo požadované informace o akcích, které jsou pro dotyčný podnik podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv povinné. Rovněž potvrdilo, že finanční příspěvek z EFG nebude taková opatření nahrazovat.
 Odhadovaný rozpočet
 35.Celkové odhadované náklady činí 8 365 364 EUR, což zahrnuje výdaje na individualizované služby ve výši 8 030 750 EUR a výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování a propagace, kontroly a výkaznictví ve výši 334 614 EUR.
 36.Celkový požadovaný finanční příspěvek z EFG činí 5 019 218 EUR (60 % celkových nákladů).
 Akce
 Odhadovaný počet účastníků
 Odhadované náklady na účastníka
 (v EUR)
 Odhadované celkové náklady
 (v EUR)
 Individualizované služby (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a c) nařízení o EFG)
 Profesní orientace
 901
 3 750
 3 378 750
 Podpora při hledání práce v určitých odvětvích
 300
 5 000
 1 500 000
 Odborná příprava, koučování a/nebo vzdělávání
 1 201
 2 000
 2 402 000
 Finanční poradenství
 600
 1 250
 750 000
 Mezisoučet a):
 Procento balíčku individualizovaných služeb
 –
 8 030 750
 (100 %)
 Příspěvky a pobídky (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG)
 0
 0
 0
 Mezisoučet b):
 Procento balíčku individualizovaných služeb:
 –
 0
 (0 %)
 Akce podle čl. 7 odst. 4 nařízení o EFG
 1. Přípravné


text:
činnosti
 –
 0
 2. Řízení
 –
 83 654
 3. Informační a propagační činnosti
 –
 83 654
 4. Kontrolní a vykazovací činnosti
 –
 167 306
 Mezisoučet c):
 Procentní podíl na celkových nákladech:
 –
 334 614
 (4 %)
 Celkové náklady (a + b + c):
 –
 8 365 364
 Příspěvek z EFG (60 % celkových nákladů)
 –
 5 019 218
 Období způsobilosti výdajů
 37.Nizozemsko začalo poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci dne 1. února 2021. Výdaje na akce jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 1. února 2021 do 1. února 2023.
 38.Nizozemsku začaly vznikat administrativní výdaje spojené s prováděním EFG dne 1. února 2021. Výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování a propagace, kontroly a výkaznictví jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 1. února 2021 do 1. srpna 2023.
 Doplňkovost s akcemi financovanými z vnitrostátních fondů nebo fondů Unie
 39.Zdrojem vnitrostátního předběžného financování nebo spolufinancování je KLM.
 40.Nizozemsko potvrdilo, že výše popsaná opatření, která získají finanční příspěvek z EFG, neobdrží zároveň finanční příspěvky z jiných finančních nástrojů Evropské unie
 25
 .
 Postupy pro konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery a s místními a regionálními orgány
 41.Nizozemsko uvedlo, že koordinovaný balíček individualizovaných služeb byl vypracován po konzultaci se zúčastněnými stranami a sociálními partnery. Byla zřízena podniková rada, jejímž úkolem je zajistit koordinaci těchto služeb.
 42.Přípravné činnosti zahrnovaly schůzky s podnikovou radou a odborovými svazy Christelijk Nationaal Vakverbond (CNV), De Unie, Nederlandse Vereniging voor Luchtvaart (NVLT), Vereniging Nederlands Cabinepersoneel (VNC), Vereniging van KLM Professionals (VKP) a Federatie Nederlandse Vakbeweging (FNV).
 Řídicí a kontrolní systémy
 43.Žádost obsahuje popis řídicího a kontrolního systému, který specifikuje povinnosti dotčených orgánů. Nizozemsko oznámilo Komisi, že finanční příspěvek bude řízen a kontrolován stejnými subjekty, které řídí a kontrolují Evropský sociální fond. Řídící a kontrolní úkoly vykonává část útvaru Služby, spolupráce a implementace zaměřená na provádění politiky (SZV; Ministerstvo sociálních věcí a práce).
 44.Úlohu certifikačního orgánu přebírá nizozemská agentura pro podporu podnikání (RVO), která působí v rámci ministerstva hospodářství a politiky v oblasti klimatu. Pokud jde o audit, odpovědným subjektem je ústřední vládní útvar auditu při ministerstvu financí.
 Závazky poskytnuté dotčeným členským státem
 45.Nizozemsko poskytlo všechny nezbytné záruky týkající se těchto bodů:
 –při přístupu k navrženým akcím a jejich provádění budou dodržovány zásady rovného zacházení a nediskriminace,
 –byly splněny požadavky stanovené vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU, které se týkají hromadného propouštění,
 –společnost KLM, která pokračovala po propuštění pracovníků ve své činnosti, dodržela své zákonné povinnosti upravující propouštění a své pracovníky příslušným způsobem zabezpečila,
 –navržené akce neobdrží finanční podporu z jiných fondů či finančních nástrojů Unie a zamezí se jakémukoliv dvojímu financování,
 –navržené akce se budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů,
 –finanční příspěvek z EFG bude v souladu s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu.
 ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Rozpočtový návrh
 46.EFG nepřekročí maximální roční částku 186 milionů EUR (v cenách roku 2018), jak je stanoveno v čl. 8 odst. 1 nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční


text:
rámec na období 2021–2027
 26
 .
 47.Po posouzení žádosti s ohledem na podmínky stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení o EFG a při zohlednění počtu cílových příjemců pomoci, navržených akcí a odhadovaných nákladů navrhuje Komise uvolnit z EFG částku 5 019 218 EUR, která představuje 60 % celkových nákladů na navržené akce, aby se v souvislosti s dotčenou žádostí poskytl finanční příspěvek.
 48.Návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme společně Evropský parlament a Rada, jak stanoví bod 9 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů
 27
 .
 Související akty
 49.Současně s tímto návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků ve výši 5 019 218 EUR do příslušné rozpočtové položky.
 50.Současně s přijetím tohoto návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou navržené rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.
 2021/0115 (BUD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě
 žádosti Nizozemska – EGF/2020/004 NL/KLM
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
 s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
 28
 , a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,
 s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů
 29
 , a zejména na bod 9 této dohody,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) má za cíl poskytovat podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni, a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat těmto osobám při jejich opětovném začlenění na trh práce.
 (2)EFG nepřekročí maximální roční částku 186 milionů EUR (v cenách roku 2018), jak je stanoveno v čl. 8 odst. 1 nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093
 30
 .
 (3)Dne 22. prosince 2020 podalo Nizozemsko žádost o uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s propouštěním v podniku KLM Royal Dutch Airlines v Nizozemsku. Tato žádost byla doplněna o další informace poskytnuté v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1309/2013. Žádost splňuje požadavky na stanovení výše finančního příspěvku z EFG podle článku 13 nařízení (EU) č. 1309/2013.
 (4)V souvislosti s uvedenou žádostí Nizozemska by proto měly být z


text:
EFG uvolněny prostředky na poskytnutí finančního příspěvku ve výši 5 019 218 EUR.
 (5)Aby byly prostředky z EFG uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné ode dne jeho přijetí,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2021 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 5 019 218 EUR v prostředcích na závazky a na platby.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne [datum přijetí]
 31*.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.
 (2)
 Nařízení (EU) č. 1309/2013 se vztahuje na všechny žádosti obdržené do 31. prosince 2020.
 (3)
 Ve smyslu článku 3 nařízení o EFG.
 (4)
 Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).
 (5)
 Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.
 (6)
 V souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1309/2013.
 (7)
 COM(2020) 442 final.
 (8)
 Zimní hospodářská prognóza 2021
 https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/winter-2021-economic-forecast-challenging-winter-light-end-tunnel_en
 (9)
 ATAG. Zpráva „Aviation: Benefits Beyond Borders“ (Letecká doprava: přínosy přesahující hranice), 2020:
 https://aviationbenefits.org/media/167186/abbb2020_full.pdf
 (10)
 IATA: Analýza trhu v oblasti osobní letecké dopravy, červen 2020:
 https://www.iata.org/en/iata-repository/publications/economic-reports/air-passenger-monthly-analysis---june-20202/
 (11)
 Tamtéž.
 (12)
 IATA:
 https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2021-02-03-02/
 (13)
 IATA:
 https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2020-07-28-02/
 (14)
 EGF/2017/009 FR/Air France, COM(2018) 230; EGF/2013/014 FR Air France, COM(2014) 701 a EGF/2015/004 IT Alitalia, COM(2015) 397.
 (15)
 Výroční zpráva KLM za rok 2019;
 https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf
 (16)
 Dopis ministra financí Wopkeho Hoekstra a ministryně infrastruktury a vodního hospodářství Cory van Nieuwenhuizenové ze dne 24. dubna 2020 zaslaný Sněmovně reprezentantů o možných podpůrných opatřeních pro společnost Air France-KLM:
 https://www.government.nl/documents/parliamentary-documents/2020/04/24/letter-on-possible-support-measures-for-air-france-klm
 (17)
 https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf
 (18)
 https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf
 (19)
 Zpravodajství KLM:
 https://news.klm.com/klm-adapts-organisation-further-due-to-covid-19-crisis/
 (20)
 Aviation24:
 https://www.aviation24.be/airlines/air-france-klm-group/klm-royal-dutch-airlines/cuts-staff-to-cope-with-coronavirus-pandemic/
 (21)
 Výroční zpráva KLM za rok 2019;
 https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf
 (22)
 Nizozemský statistický úřad (CBS):
 https://opendata.cbs.nl/statline/#/CBS/nl/dataset/83523NED/table?dl=4B4E7
 (23)
 Zpráva nizozemské Instituce pro správu sociálního zabezpečení zaměstnanců (UWV):
 https://www.uwv.nl/overuwv/Images/regionale-verschillen-impact-corona-werkgelegenheid.pdf
 (24)
 Tamtéž.
 (25)
 Dne 13. července 2020 schválila Evropská komise v souladu s pravidly EU pro státní podporu nizozemské opatření státní podpory ve výši 3,4 miliardy EUR sestávající ze státní záruky za úvěry a podřízené státní půjčky pro KLM s cílem poskytnout podniku naléhavou likviditu v souvislosti s koronavirovou pandemií.
 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1333
 (26)
 Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 15.
 (27)
 Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 29.
 (28)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.
 (29)
 Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 29.
 (30)
 Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 11).
 (31)
 *
 Datum vloží Evropský parlament před vyhlášením v Úředním věstníku.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 24.8.2016
 COM(2016) 551 final
 2016/0264(COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se zavádí společný rámec pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů
 (Text s významem pro EHP)
 {SWD(2016) 282 final}{SWD(2016) 283 final}
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Rostoucí význam sociálního rozměru EU
 Základem politické agendy Evropské unie je cíl vysoce konkurenceschopného sociálně tržního hospodářství, které vede k růstu, lepším pracovním místům, sociálnímu pokroku a sociální spravedlnosti pro všechny její občany. Význam budování sociálně silné Evropy byl zdůrazněn ve zprávě pěti předsedů Dokončení evropské hospodářské a měnové unie
 1
 předložené v červnu 2015. Předseda Juncker ve svém projevu o stavu Unie, který přednesl v září 2015, vyjádřil tuto ambici zdůrazněním, že potřebujeme „obnovit proces konvergence mezi členskými státy i uvnitř společností, přičemž v jádru tohoto procesu musí být produktivita, tvorba pracovních míst a sociální spravedlnost“.
 Tento cíl je sledován se značným úsilím, a to prostřednictvím přepracovaného evropského semestru, ročního cyklu pro koordinaci hospodářských politik na úrovni EU, v souladu se sdělením o krocích k dokončení HMU z října 2015. Pro udržitelnost a legitimitu hospodářské a měnové unie je obzvláště důležitá vyváženost mezi hospodářskými a sociálními cíli v evropském semestru. Proto v evropském semestru získaly nyní na důležitosti sociální cíle a cíle v oblasti zaměstnanosti, a jak zprávy o jednotlivých zemích, tak doporučení pro jednotlivé země hodnotící sociální výzvy a výzvy zaměstnanosti a podporující politické reformy se opírají o osvědčené postupy.
 Komise dále navrhla vytvoření evropského pilíře sociálních práv
 2
 s cílem podpořit konvergenci v oblasti zaměstnanosti a sociálních podmínek směrem k vyšší úrovni a větší odolnosti vůči hospodářským otřesům. Cílem pilíře, který by měl vycházet ze sociálního „acquis“ EU a doplňovat jej, je usměrňovat politiku v řadě oblastí, které jsou zásadní pro řádně fungující a spravedlivé pracovní trhy a systémy sociálního zabezpečení. Měl by se stát referenčním rámcem pro analýzu výsledků zúčastněných členských států v oblasti zaměstnanosti a sociální oblasti, podporovat reformy na vnitrostátní úrovni a v konkrétnější rovině sloužit jako vodítko pro obnovenou konvergenci v rámci eurozóny. To by mělo napomoci zajistit, aby hospodářský rozvoj vedl k většímu společenskému pokroku a soudržnosti v souladu se strategií Evropa 2020 a s jejím cílem spočívajícím v růstu podporujícím začlenění.
 Toto pevné odhodlání, pokud jde o sociální cíle EU, musí být podpořeno solidní faktickou základnou. Také s ohledem na skutečnost, že výdaje na sociální politiky v širším smyslu (včetně sociální ochrany, vzdělávání a zdravotní péče) přestavují více než čtvrtinu HDP a více než polovinu veřejných výdajů ve většině členských států, je třeba se důrazně zaměřit na výsledky politik, efektivnost vynaložených prostředků a úsilí o dosažení lepších výsledků na základě mezinárodního porovnávání, referenčního srovnávání a vzájemného učení.
 EU potřebuje spolehlivé a včasné sociální statistiky pro monitorování sociální situace a dopadu hospodářského rozvoje a hospodářských politik na sociální podmínky v členských státech a jejich regionech a na situaci různých skupin obyvatelstva. Proto je třeba, aby byla témata, jako jsou chudoba a sociální vyloučení, nerovnosti, dovednosti,


text:
přístup k zaměstnání pro všechny a výdaje na sociální ochranu, lépe popsána pomocí spolehlivých a včasných statistik.
 Evropská sociální statistika a statistika zaměstnanosti
 Evropský statistický systém (ESS)
 3
 tvoří statistické údaje, s jejichž pomocí se v rámci evropského semestru hodnotí výkonnost členských států, monitorují hlavní cíle strategie Evropa 2020, realizuje mnoho rámců Komise pro hodnocení zaměstnanosti a sociálního rozvoje a vytvářejí předpoklady pro budoucí strategickou vizi pro Evropu na období, které bude následovat po strategii Evropa 2020. V průběhu let zavedl ESS moderní nástroje, s jejichž pomocí jsou vytvářeny lepší a srovnatelné statistiky pro lepší politické rozhodování na evropské úrovni i v členských státech.
 ESS je ve stále větší míře konfrontován s rostoucí poptávkou po statistických informacích pro analýzu, výzkum a tvorbu politik. Kromě toho by statistické údaje měly i nadále splňovat vysoké standardy kvality oficiálních statistik, včetně včasnosti.
 Sociální statistiky využívané na úrovni EU pocházejí z různých zdrojů: ze sčítání lidu, souhrnných administrativních údajů, údajů od podniků a údajů o osobách a domácnostech sbíraných individuálně na základě výběrových souborů. Stávající návrh se vztahuje k tomuto posledně jmenovanému zdroji údajů sociálních statistik.
 Současný systém tvorby evropských statistik o osobách a domácnostech založených na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů (dále jen „evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů“) je tvořen řadou samostatných nařízení pro určité oblasti, v nichž jsou stanovena přesná témata, na která se vztahují, a technické požadavky na sběr údajů (např. rozsah výběrového souboru, kritéria kvality a požadavky na předávání). V současné době existuje pro provádění evropských sociálních šetření pět právních základů, které se týkají šetření pracovních sil (LFS)
 4
 , statistiky EU v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC)
 5
 , zjišťování o vzdělávání dospělých (AES)
 6
 , evropského dotazníkového šetření o zdravotním stavu (EHIS)
 7
 a šetření o využívání informačních a komunikačních technologií (IKT) v domácnostech
 8
 . Dvě evropská zjišťování jsou prováděna pouze na základě neformální dohody: šetření rodinných účtů (HBS) a harmonizované evropské šetření o využití času (HETUS).
 Tato iniciativa je součástí Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) a jejím cílem je zjednodušit evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů, zefektivnit proces sběru údajů a vést k relevantnějším statistickým výstupům. Navrhované nařízení by mělo dlouhodobě zaručit srovnatelnost a soudržnost údajů. Systém evropských sociálních šetření by měl být dostatečně robustní a účinný a měl by zajistit, aby zůstala zachována vysoká kvalita statistik — což může být vzhledem ke stálým změnám v této oblasti statistiky náročným úkolem: rychle se měnící metodiky a využívání IT, dostupnost nových zdrojů údajů, měnící se potřeby a očekávání uživatelů údajů a neustálý tlak na dostupné prostředky.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Aby tvůrci politik, podniky a široká veřejnost mohli činit odpovědná rozhodnutí podložená fakty, potřebují v rostoucí míře spolehlivé a včasné statistiky vysoké kvality. Poskytování statistik v takové kvalitě však představuje pro ESS náročný úkol: neustále rostoucí poptávka po údajích a požadavky respondentů ve statistických zjišťováních na snižování zatížení, to vše vyvíjí tlak na tvorbu statistik. Nedávné statistické iniciativy se proto zaměřily na


text:
zjednodušení a zlepšení koordinace a spolupráce v rámci ESS, aby zefektivnily tvorbu evropských statistik a snížily zatížení respondentů. Příkladem je nařízení (ES) č. 243/2009 o evropské statistice
 9
 , které bylo v roce 2015 změněno, aby se vyjasnilo řízení ESS a posílily prostředky koordinace a spolupráce jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni. Další iniciativy, jako je například tento návrh a rámcové nařízení o integraci statistiky podniků (FRIBS), jsou součástí iniciativy Komise nazvané REFIT a jejich cílem je zjednodušit a racionalizovat tvorbu evropských statistik v rámci cílových tematických oblastí.
 V evropském statistickém programu na období 2013–2017
 10
 se statistiky na téma „Evropa občanů“ (tj. sociální statistiky) uvádějí jako jeden ze tří pilířů statistického informačního systému: hospodářský, sociální a environmentální pilíř. Každý z těchto pilířů zahrnuje soubor primárních statistik, který poskytne požadované vstupy pro ukazatele politik a účetní systémy. Aby bylo cílů evropského statistického programu dosaženo co nejúčinnějším a nejsoudržnějším způsobem, zavádí se tímto nařízením zastřešující právní rámec pro tvorbu evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů.
 S vizí ESS 2020
 11
 má být tvorba evropských statistik modernizována, a tím dále zlepšena vyváženost mezi výhodami a významem dostupnosti evropských statistik vysoké kvality a náklady a zátěží, které jsou spojeny s jejich tvorbou. Tímto způsobem přispěje ESS k tomu, aby se přiměřeně reagovalo na potřebu evropských orgánů mít k dispozici informace pro tvorbu jejich politik a na statistické potřeby širší veřejnosti a zároveň řádně zohlednila potřeba snížit administrativní zátěž pro domácnosti a podniky.
 •Soulad s ostatními politikami EU
 Vývoj a hodnocení politiky, pokud jde o politické priority Unie, zejména o priority související s pracovními místy, růstem a investicemi, jednotným digitálním trhem, prohloubenou a spravedlivější evropskou měnovou unií, migrací, vnitřním trhem, energetickou unií a klimatem, vyžaduje dobré analytické a monitorovací nástroje. Jelikož politické priority souvisejí s řadou různých tematických oblastí v rámci sociálních a hospodářských statistik, je kromě toho třeba zajistit větší soulad mezi zdroji údajů a usnadnit širší používání nových inovativních zdrojů a přístupů. Hlavní cíle strategie „Evropa 2020“, k nimž patří podpora zaměstnanosti, zlepšení úrovně vzdělávání a podpora sociálního začleňování snížením chudoby, jsou monitorovány pomocí ukazatelů. Výpočet těchto ukazatelů je možný jen na základě včasných statistických informací. Tyto statistické informace by měly být vytvářeny co nejúčinnějším způsobem za použití moderních metod sběru a tvorby statistických údajů. Jelikož tematické oblasti v současnosti nejsou vzájemně integrovány, je složitější údaje pocházející z různých stávajících sběrů údajů analyzovat. Pro statistické požadavky spojené s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030, která se zabývá jak vymýcením chudoby, tak i hospodářským, sociálním a environmentálním rozměrem udržitelného rozvoje, budou lépe integrované a včasnější ukazatele vyplývající z tohoto návrhu rovněž přínosné.
 Priority, které musí politiky řešit, se mohou měnit, a podle předpokladů se poptávka po evropských sociálních statistikách vysoké kvality v budoucnosti ještě zvýší, například až se začnou plnit cíle plánovaného evropského pilíře sociálních práv. Kromě toho jsou statistiky vysoké kvality nutné pro to, aby tvůrci politik mohli nad rámec současné situace identifikovat a vyvíjet nové politické rámce a cíle. Význam evropských statistik se neomezuje na období současných strategií.


text:
K tomu jeden příklad z nedávné minulosti: sestavit pro strategii Evropa 2020 cíle založené na ukazatelích bylo možné jen proto, že evropská statistická základna byla dostatečně obsáhlá, aby mohla tyto cíle měřit a monitorovat. Když se při této příležitosti stávající údaje využily pro nový účel, ukázalo se, jak je důležité vytvářet a uchovávat základní statistiky, které jsou dostatečně pružné, aby se rychle přizpůsobily novým požadavkům politik.
 Pro zlepšení sociálních statistik v souladu s prioritami Unie a silnějším sociálním rozměrem EU bude zapotřebí silné odhodlání členských států a těsná koordinace mezi tvůrci politik a statistiky na všech úrovních. Rozhodující přitom bude, aby do sociálních statistik dostatečně investovaly a poskytly potřebnou politickou podporu, zejména pokud jde o přístup k administrativním údajům.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Právní základ pro evropské statistiky poskytuje článek 338 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Opatření k tvorbě statistik potřebných pro činnost Unie přijímají řádným legislativním postupem Evropský parlament a Rada. Článek 338 stanoví požadavky na tvorbu evropských statistik; vyžaduje dodržování zásad nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, hospodárnosti výdajů a důvěrnosti statistických informací.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Uplatní se zásada subsidiarity, jelikož návrh nespadá do výlučné pravomoci Unie.
 ESS zajišťuje infrastrukturu pro statistické informace. Systém je navržen tak, aby splňoval potřeby nejrůznějších uživatelů pro účely rozhodování v demokratických společnostech.
 Návrh tohoto nařízení byl vypracován s cílem chránit hlavní činnosti partnerů ESS a zároveň zlepšovat účinnost a zajišťovat, aby docházelo ke zbytečným změnám a zdvojování práce co nejméně.
 Sběr statistických informací, na které se návrh vztahuje, probíhá nyní na úrovni EU podle různých pravidel. Cílem návrhu je zjednodušit a modernizovat sběr statistických informací v jednom rámci. Poskytovat pro účely politiky srovnatelné statistiky zahrnující celou EU je možné pouze pomocí opatření na úrovni EU.
 Jedním z hlavních kritérií, které musí statistické údaje splňovat, je soudržnost a srovnatelnost. Nezbytné soudržnosti a srovnatelnosti nemohou členské státy dosáhnout bez jasného evropského rámce, tj. bez unijních právních předpisů stanovících společné statistické pojmy, formáty vykazování a požadavky na kvalitu.
 Cíle navrhovaného opatření, totiž zjednodušení evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států. Opatření mohou být účinnější na úrovni EU, a to na základě právního aktu Unie, který zajistí soudržnost a srovnatelnost statistických informací na úrovni EU ve statistických oblastech, na které se navrhovaný akt vztahuje. Vlastní sběr údajů mohou mezitím provádět členské státy.
 Unie proto může v této oblasti přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak to stanoví článek 5 Smlouvy.
 •Proporcionalita
 Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:
 zajistí kvalitu a srovnatelnost evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů při použití stejných zásad napříč členskými státy. Obdobně zajistí, aby evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů zůstaly relevantní a byly přizpůsobeny tak, aby odpovídaly potřebám uživatelů. Nařízením se tvorba statistik stane nákladově efektivnější a zároveň se zohlední specifičnost systémů členských států.
 Současné právní předpisy EU v oblasti statistik o osobách a domácnostech byly v posledních letech soustavně přezkoumávány. Přitom se ukázalo, že nařízením, kterým se zavede


text:
společný rámec pro proces sběru, zpracování a šíření statistických údajů v těchto konkrétních sociálních oblastech, se tento proces může stát efektivnějším (nižší poměr nákladů a přínosů) a účinnějším.
 Očekává se, že nařízením se sníží finanční a administrativní zátěž pro respondenty, národní, regionální a místní orgány, podniky a širokou veřejnost. Toho se dosáhne zejména standardizací pojmů a metod, odstraněním duplicity, snížením frekvence předávání údajů v některých oblastech a kromě zjišťování širším využíváním kombinace zdrojů.
 V souladu se zásadou proporcionality se navrhované nařízení omezuje na míru nezbytně nutnou k dosažení svého cíle a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné.
 •Volba nástroje
 Navrhované nástroje: nařízení.
 Vzhledem k cílům a obsahu návrhu je nejvhodnějším nástrojem nařízení.
 Výběr vhodného nástroje závisí na cíli, kterého má být právním předpisem dosaženo. Vzhledem k potřebě srovnatelných statistických informací na evropské úrovni je v oblasti evropské statistiky trendem využívat jako základních právních aktů spíše nařízení než směrnic. Upřednostňuje se nařízení, neboť stanoví stejné právo v celé Unii. Zajišťuje srovnatelnost údajů v celé EU, a tím umožňuje vytvářet evropské statistiky na vysoké úrovni kvality. Je přímo použitelné, což znamená, že se nemusí provést ve vnitrostátním právu.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Jelikož byla tato iniciativa zahájena před přijetím nových pokynů pro zlepšování právní úpravy (COM (2015) 215), nebylo provedeno žádné úplné hodnocení současného systému pro tvorbu evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů. Na základě standardů Komise se postupovalo podle systému Eurostatu pro hodnocení stávajících právních předpisů, včetně hodnocení evropského statistického programu
 12
 , který byl hlavní součástí celého procesu. Kromě toho se každý rok provádějí průzkumy mezi uživateli s cílem lépe poznat uživatele, jejich potřeby a jejich spokojenost se službami poskytovanými Eurostatem. Eurostat využívá výsledky hodnocení ke zlepšení procesu tvorby statistických informací a ke svým statistickým výstupům. Tyto výsledky jsou zdrojem pro různé strategické plány, jako je pracovní program a plán řízení.
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 V konzultaci byly osloveny tři hlavní skupiny zúčastněných stran:
 tvůrci údajů: do této kategorie patří orgány odpovědné za sběr a sestavování sociálních statistik. Zahrnuje především národní statistické úřady na vnitrostátní úrovni a Eurostat na úrovni EU. V této souvislosti jsou tvůrci údajů rovněž hlavními představiteli poskytovatelů primárních údajů, tj. domácností,
 poskytovatelé údajů: do této kategorie patří jak respondenti, tak vnitrostátní instituce, které jsou držiteli souborů administrativních údajů, například státní správy sociálního zabezpečení a daňové úřady. Vzhledem k náročnosti vedení rozhovorů s individuálními domácnostmi pro účely této konzultace, jsou v širším smyslu považovány za zástupce poskytovatelů primárních údajů (tj. domácností) rovněž národní statistické úřady,
 uživatelé údajů: v této skupině lze rozlišovat mezi institucionálními uživateli (samotnou Komisí, vnitrostátními ministerstvy, dalšími mezinárodními organizacemi a odborníky pracujícími v jiných orgánech EU) a dalšími externími uživateli, jako je široká veřejnost, média a akademická obec.
 Je třeba zvláště připomenout jeden konkrétní subjekt, který byl konzultován jako uživatel údajů: Evropský statistický poradní výbor zřízený v roce 2008 rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES
 13
 . Má 24 členů zastupujících uživatele,