text:
posílené spolupráci, by měly zajistit, aby EPPO mohl při výkonu svých pravomocí ve smyslu článků 22, 23 a 25 nařízení (EU) 2017/1939 usilovat o spolupráci podle protokolu stejným způsobem jako státní žalobci těchto států. Tyto nástroje a dohody se týkají zejména článků 8, 9, 10, 11 a 12 protokolu.
 Kromě toho Unie přijala několik směrnic, které posilují procesní práva podezřelých a obžalovaných osob.
 23
 Tyto nástroje se týkají zejména článků 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 a 13 protokolu. Jedna konkrétní řada záruk se týká ochrany osobních údajů, což je základní právo zakotvené ve Smlouvách EU a v Listině základních práv Evropské unie. Osobní údaje je možné zpracovávat pouze v souladu s nařízením (EU) 2016/679 (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) a směrnicí (EU) 2016/680 (směrnice o prosazování práva). Základní právo jednotlivců na respektování jejich soukromého a rodinného života, obydlí a komunikace zahrnuje jako základní prvek právo na respektování soukromí komunikace. Údaje o elektronických komunikacích lze zpracovávat pouze v souladu se směrnicí 2002/58/ES (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích). Tyto nástroje se týkají zejména článku 14 protokolu.
 Ustanovení čl. 14 odst. 2 až 15 protokolu stanoví vhodné záruky na ochranu údajů ve smyslu pravidel Unie pro ochranu osobních údajů, zejména článku 46 obecného nařízení o ochraně osobních údajů a článku 37 směrnice o prosazování práva a příslušné judikatury Soudního dvora Evropské unie. V souladu s požadavky práva Unie
 24
 a za účelem zajištění účinnosti záruk stanovených v článku 14 protokolu by členské státy měly zajistit, aby bylo osobám, jejichž údaje byly předány, v tomto smyslu zasláno oznámení, s výhradou některých omezení, například, aby nedošlo k ohrožení probíhajícího vyšetřování. Ustanovení čl. 14 odst. 11 písm. c) protokolu poskytuje základ pro plnění tohoto požadavku ze strany členských států.
 Soulad čl. 14 odst. 1 protokolu s pravidly Unie pro ochranu osobních údajů rovněž vyžaduje, aby následující skutečnosti členské státy zvážily s ohledem na možné alternativní způsoby zajištění vhodné ochrany osobních údajů předávaných podle protokolu. Pokud jde o jiné mezinárodní dohody, které stanoví komplexní rámec pro ochranu osobních údajů v souladu s použitelnými požadavky právních předpisů dotčených smluvních stran, členské státy by podle čl. 14 odst. 1 písm. b) měly vzít na vědomí, že pro přímou spolupráci musí být zastřešující dohoda mezi EU a USA doplněna dalšími zárukami – které budou stanoveny ve zvláštním ujednání o předávání údajů mezi USA a EU / jejími členskými státy –, jež zohlední jedinečné požadavky na předávání elektronických důkazů přímo poskytovateli služeb, a nikoliv mezi orgány.
 25
 Podle čl. 14 odst. 1 písm. b) protokolu by členské státy rovněž měly vzít na vědomí, že pro členské státy EU, které jsou smluvními stranami úmluvy č. 108+, neposkytuje úmluva sama o sobě vhodný základ pro přeshraniční předávání údajů v rámci protokolu druhým smluvním stranám uvedené úmluvy. V tomto ohledu by měly zvážit poslední větu čl. 14 odst. 1 úmluvy č. 108+
 26
 .
 Pokud jde o jiné dohody nebo ujednání podle čl. 14 odst. 1 písm. c), členské státy by měly vzít na vědomí, že mohou těchto jiných dohod


text:
nebo ujednání využít pouze v případě, že Evropská komise v souvislosti s dotčenou třetí zemí přijala – podle článku 45 obecného nařízení o ochraně osobních údajů (nařízení (EU) 2016/679) či podle článku 36 směrnice (EU) 2016/680 o prosazování práva – rozhodnutí o odpovídající ochraně, které se týká příslušných předávání údajů, nebo v případě, že tato jiná dohoda nebo ujednání samy o sobě poskytují přiměřené záruky ochrany údajů podle článku 46 obecného nařízení o ochraně osobních údajů nebo čl. 37 odst. 1 písm. a) směrnice o prosazování práva.
 Je třeba, aby se přihlédlo nejen k současnému stavu práva Unie v dané oblasti, ale rovněž k jeho budoucímu vývoji do té míry, do jaké to lze předvídat v době provedení analýzy. Oblast, na níž se vztahuje protokol, je přímo relevantní pro předpokládaný budoucí vývoj práva Unie. V této souvislosti je třeba připomenout návrhy Komise o přeshraničním přístupu k elektronickým důkazům z dubna 2018.
 27
 Tyto nástroje se týkají zejména článků 6 a 7 protokolu.
 Komise při účasti na jednáních jménem Unie zajistila, aby byl protokol plně slučitelný s právem Unie a povinnostmi členských států, které z něj vyplývají. Komise zejména zajistila, aby ustanovení protokolu umožnila členským státům dodržovat základní práva, svobody a obecné zásady práva Unie, jak jsou zakotveny ve Smlouvách EU a Listině základních práv, včetně proporcionality, procesních práv, presumpce neviny a práv na obhajobu osob, proti nimž je vedeno trestní řízení, jakož i práva na soukromí a ochranu osobních údajů a údajů o elektronických komunikacích při jejich zpracovávání, předávání údajů donucovacím orgánům v zemích mimo Evropskou unii, a veškerých povinností, které v této souvislosti mají donucovací a justiční orgány. Komise rovněž vzala na vědomí stanovisko evropského inspektora ochrany údajů
 28
 a Evropského sboru pro ochranu osobních údajů.
 29
 Komise dále zajistila, aby byla ustanovení protokolu a návrhy Komise k elektronickým důkazům slučitelné – mimo jiné proto, že se tyto návrhy právních předpisů vyvíjely během diskusí se spolunormotvůrci – a aby protokol nevedl ke kolizi norem. Komise zejména zajistila, aby protokol obsahoval vhodné záruky týkající se ochrany údajů a soukromí, což umožňuje poskytovatelům služeb EU, aby dodržovali své povinnosti v rámci právních předpisů EU o ochraně osobních údajů a soukromí, pokud protokol stanoví právní důvod pro předání údajů v reakci na příkazy vydané nebo žádosti podané orgánem ze státu mimo EU, jenž je smluvní stranou protokolu, kterými se vyžaduje, aby správce nebo zpracovatel zpřístupnil osobní údaje nebo údaje o elektronických komunikacích.
 2.4Výhrady, prohlášení, oznámení, sdělení a další komentáře
 Protokol poskytuje základ k tomu, aby smluvní strany mohly využít některých výhrad a učinit prohlášení, oznámení nebo sdělení ve vztahu k některým článkům. Členské státy by měly zaujmout jednotný přístup k některým výhradám, prohlášením, oznámením a sdělením stanoveným v příloze tohoto rozhodnutí. Aby byl zajištěn soulad provádění protokolu s právem Unie, měly by členské státy EU ve vztahu k těmto výhradám a prohlášením zaujmout níže uvedený postoj. Stanoví-li protokol základ pro jiné výhrady a jiná prohlášení, oznámení nebo sdělení, opravňuje tento návrh členské státy k tomu, aby zvážily a učinily vlastní výhrady, prohlášení,

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
oznámení nebo sdělení.
 Aby byl zajištěn soulad mezi ustanoveními protokolu a příslušným právem a politikami Unie, neměly by členské státy využít výhrad podle čl. 7 odst. 9 písm. a)
 30
 a písm. b)
 31
 . Členské státy by navíc měly učinit prohlášení podle čl. 7 odst. 2 písm. b)
 32
 a oznámení podle čl. 7 odst. 5 písm. a)
 33
 . Skutečnost, že členské státy nevyužijí těchto výhrad a učiní prohlášení a oznámení, je důležitá k zajištění souladu protokolu s legislativními návrhy Komise k elektronickým důkazům, mimo jiné proto, že se tyto návrhy právních předpisů vyvíjejí během diskusí se spolunormotvůrci.
 Aby bylo navíc zajištěno jednotné provádění protokolu členskými státy EU v okamžiku, kdy spolupracují se smluvními stranami, které nejsou členskými státy EU, vyzývají se členské státy k tomu, aby nevyužily výhradu podle čl. 8 odst. 13
 34
 , mimo jiné vzhledem k recipročnímu účinku takové výhrady
 35
 . Členské státy by měly učinit prohlášení podle čl. 8 odst. 4, aby bylo možné zajistit provedení příkazů v případě, že by byly třeba další podpůrné informace – např. o okolnostech dotčeného případu – s cílem posoudit proporcionalitu a nezbytnost.
 36
 Členské státy se rovněž vyzývají k tomu, aby nečinily prohlášení podle čl. 9 odst. 1 písm. b)
 37
 , s cílem zajistit účinné provádění protokolu.
 Členské státy by měly učinit sdělení podle čl. 7 odst. 5 písm. e)
 38
 , čl. 8 odst. 10 písm. a) a b)
 39
 , čl. 14 odst. 7 písm. c) a odst. 10 písm. b), aby bylo celkově zajištěno účinné provádění protokolu.
 40
 Členské státy by rovněž měly přijmout nezbytná opatření podle čl. 14 odst. 11 písm. c) s cílem zajistit, aby přijímající smluvní strana byla v okamžiku předání informována o povinnosti podle práva Unie zaslat oznámení osobě, jíž se údaje týkají
 41
 , a poskytnout příslušné kontaktní údaje, aby přijímající smluvní strana mohla informovat příslušný orgán v členském státě EU, jakmile přestanou platit omezení týkající se důvěrnosti a jakmile bude možné oznámení učinit.
 2.5Odůvodnění návrhu
 Protokol vstoupí v platnost v okamžiku, kdy pět smluvních stran vyjádřilo svůj souhlas s tím, aby byly protokolem vázány v souladu s ustanoveními čl. 16 odst. 1 a 2. Slavnostní podpis protokolu se má uskutečnit v březnu 2022.
 Členské státy by měly podniknout nezbytné kroky, aby protokol rychle vstoupil v platnost, což je důležité z několika důvodů.
 Za prvé, protokol zajistí, aby donucovací a justiční orgány byly lépe vybaveny k získávání elektronických důkazů nezbytných k vyšetřování trestných činů. S ohledem na rostoucí význam elektronických důkazů pro vyšetřování trestných činů je urgentní, aby donucovací a justiční orgány měly k dispozici vhodné nástroje k získání přístupu k elektronickým důkazům efektivním způsobem, a mohly tak účinně bojovat proti trestné činnosti online.
 Za druhé, protokol zajistí, aby taková opatření k získání přístupu k elektronickým důkazům byla využívána způsobem, který členským státům umožní dodržovat základní práva, včetně procesních práv v trestním řízení, práva na soukromí a práva na ochranu osobních údajů. Neexistují-li jasná pravidla na mezinárodní úrovni, mohou současné praktiky představovat výzvu z hlediska právní


text:
jistoty, transparentnosti, odpovědnosti a dodržování základních práv a procesních záruk pro podezřelé ve vyšetřování trestných činů.
 Za třetí, protokol vyřeší a zabrání kolizi norem, která postihuje orgány, poskytovatele služeb v soukromém sektoru a další subjekty, a to stanovením slučitelných pravidel pro přeshraniční přístup k elektronickým důkazům na mezinárodní úrovni.
 Za čtvrté, protokol prokáže trvalý význam úmluvy coby hlavního mnohostranného rámce v boji proti kyberkriminalitě. To bude hrát zásadní úlohu v procesu navazujícím na rezoluci Valného shromáždění OSN č. 74/247 z prosince 2019 o „boji proti užívání informačních a komunikačních technologií k trestným účelům“, jež zřídila otevřený ad hoc mezivládní výbor odborníků, kteří mají vypracovat komplexní mezinárodní úmluvu o boji proti užívání informačních a komunikačních technologií k trestným účelům.
 3.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 ·Právní základ
 Pravomoc Unie provádět legislativní kroky v záležitostech týkajících se usnadnění spolupráce mezi justičními a rovnocennými orgány ve vztahu k řízení v trestních věcech a výkonu rozhodnutí vychází z čl. 82 odst. 1 SFEU. Pravomoc Unie v záležitostech týkajících se ochrany osobních údajů vychází z článku 16 SFEU.
 V souladu s čl. 3 odst. 2 SFEU má Unie výlučnou pravomoc uzavřít mezinárodní smlouvu, pokud její uzavření může ovlivnit společná pravidla EU či změnit jejich působnost. Ustanovení protokolu spadají do oblasti, na níž se z velké části vztahují společná pravidla, jak je stanoveno v oddíle 2.3 výše.
 Protokol tudíž spadá do výlučné vnější pravomoci Unie. Podpis protokolu členskými státy v zájmu Unie se tudíž může uskutečnit na základě článku 16, čl. 82 odst. 1 a čl. 218 odst. 5 Smlouvy o fungování EU.
 ·Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Nevztahuje se na tento návrh.
 ·Proporcionalita
 Pokud jde o tento návrh, lze cílů Unie uvedených v oddíle 2.5 výše dosáhnout pouze uzavřením závazné mezinárodní dohody, která stanoví nezbytná pravidla spolupráce a zajistí vhodnou ochranu základních práv. Protokol tohoto cíle dosahuje. Ustanovení protokolu jsou omezena na to, co je nezbytné k dosažení jeho hlavních cílů. Jednostranné kroky nejsou alternativou, neboť by neposkytly dostatečný základ pro spolupráci se zeměmi mimo EU a nemohly by zajistit nezbytnou ochranu základních práv. Dodržování mnohostranné dohody, jako je protokol, kterou Unie byla schopná vyjednat, je účinnější než zahájení jednání s jednotlivými zeměmi mimo EU na dvoustranné úrovni. Za předpokladu, že všech 66 smluvních stran, jakož i budoucí nové smluvní strany úmluvy, protokol ratifikují, poskytne protokol společný právní rámec pro spolupráci členských států EU s jejich nejvýznamnějšími mezinárodními partnery v boji proti trestné činnosti.
 ·Volba nástroje
 Nevztahuje se na tento návrh.
 4.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 ·Hodnocení ex-post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Nevztahuje se na tento návrh.
 ·Konzultace se zúčastněnými stranami
 Rada Evropy uspořádala šest kol veřejných konzultací ve vztahu k jednání o protokolu, a to v červenci a listopadu 2018, únoru a listopadu 2019, prosinci 2020 a v květnu 2021.
 42
 Smluvní strany zvážily podněty, které byly obdrženy v rámci těchto konzultací.
 Komise si ve své úloze vyjednavače jménem Unie rovněž vyměnila názory s úřady pro ochranu údajů a v průběhu let 2019 a 2021 uspořádala cílená konzultační


text:
setkání s organizacemi občanské společnosti, poskytovateli služeb a obchodními sdruženími. Komise vzala na vědomí podněty, které byly obdrženy v rámci těchto výměn.
 ·Shromažďování a využití výsledků odborných konzultací
 V průběhu jednání Komise soustavně konzultovala se zvláštním výborem Rady pro jednání v souladu s rozhodnutím Rady Evropské unie ze dne 6. června 2019, které Komisi zmocňuje k účasti na jednání jménem Unie, což poskytlo příležitost odborníkům z členských států k tomu, aby přispěly k procesu vymezení postoje Unie. Řada odborníků z členských států se i nadále podílela na jednáních společně s Komisí, která se účastnila jménem Unie. Rovněž se uskutečnily konzultace se zúčastněnými stranami (viz výše).
 ·Posouzení dopadů
 Posouzení dopadů bylo provedeno v letech 2017–2018, aby doplnilo návrhy Komise k elektronickým důkazům.
 43
 V této souvislosti bylo jednání o dohodě o druhém dodatkovém protokolu k Budapešťské úmluvě o počítačové kriminalitě součástí upřednostňované možnosti. Relevantní dopady jsou navíc uvedeny v této důvodové zprávě.
 ·Účelnost právních předpisů a zjednodušení
 Protokol může mít důsledky pro některé kategorie poskytovatelů služeb, včetně malých a středních podniků, neboť se na ně mohou podle protokolu vztahovat příkazy a žádosti týkající se elektronických důkazů. Nicméně tito poskytovatelé služeb již v současné době takové žádosti často obdrží prostřednictvím jiných existujících kanálů; mnohdy jsou zasílány různými orgány, mimo jiné na základě úmluvy
 44
 , jiných smluv o vzájemné právní pomoci nebo jiných rámců, včetně mnohostranných politik v oblasti správy internetu.
 45
 Poskytovatelé služeb, včetně malých a středních podniků, využijí rovněž jasného právního rámce na mezinárodní úrovni a společného přístupu smluvních stran protokolu.
 ·Základní práva
 V případech, kdy lze údaje o dané osobě získat v rámci trestního řízení, budou mít nástroje spolupráce uvedené v protokolu pravděpodobně vliv na základní práva, tedy např. právo na spravedlivý proces, právo na soukromí a právo na ochranu osobních údajů. Protokol se řídí přístupem založeným na právech a stanoví podmínky a záruky v souladu s mezinárodními nástroji pro lidská práva, včetně Úmluvy Rady Evropy z roku 1950 o ochraně lidských práv a základních svobod. Protokol zejména stanoví zvláštní záruky ochrany údajů. Protokol v případě potřeby rovněž poskytuje základ k tomu, aby smluvní strany mohly využít některých výhrad, prohlášení nebo oznámení a uvádí důvody k odmítnutí spolupráce v reakci na žádost ve zvláštních situacích. Tím je zajištěn soulad protokolu s Listinou základních práv EU.
 5.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Rozhodnutí nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie. Členským státům mohou vzniknout jednorázové náklady na zavedení protokolu a vyšší náklady by mohly vzniknout orgánům členských států z důvodu očekávaného nárůstu případů.
 6.OSTATNÍ PRVKY
 ·Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Není zaveden žádný prováděcí plán, neboť se po podpisu a ratifikaci protokolu bude od členských států požadovat jeho provádění.
 Pokud jde o monitorování, Komise se bude účastnit schůzí Výboru k Úmluvě o počítačové kriminalitě, kde bude Evropská unie uznávána jako pozorovatelská organizace.
 2021/0382 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie podepsaly druhý dodatkový protokol k Úmluvě o počítačové kriminalitě o posílené spolupráci a zpřístupňování elektronických důkazů
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o


text:
fungování Evropské unie, a zejména na článek 16, čl. 82 odst. 1 a čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dne 9. června 2019 zmocnila Rada Komisi k účasti na jednáních jménem Evropské unie o druhém dodatkovém protokolu k Budapešťské úmluvě neboli Úmluvě Rady Evropy o počítačové kriminalitě.
 (2)Znění druhého dodatkového protokolu k Úmluvě o počítačové kriminalitě o posílené spolupráci a zpřístupňování elektronických důkazů (dále jen „protokol“) bylo přijato Výborem ministrů Rady Evropy dne 17. listopadu 2021 a očekává se, že bude otevřeno k podpisu v březnu 2022.
 (3)Ustanovení protokolu spadají do oblasti, na níž se ve velké míře vztahují společná pravidla ve smyslu čl. 3 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, včetně nástrojů k usnadnění justiční spolupráce v trestních věcech, které zajišťují minimální standardy procesních práv, jakož i záruky na ochranu údajů a soukromí.
 (4)Komise rovněž předložila legislativní návrh nařízení o evropských předávacích a uchovávacích příkazech pro elektronické důkazy v trestních věcech (COM(2018) 225 final), jakož i návrh směrnice, kterou se stanoví harmonizovaná pravidla pro jmenování právních zástupců za účelem shromažďování důkazů v trestním řízení (COM(2018) 226 final), jimiž se zavádí závazné přeshraniční evropské předávací a uchovávací příkazy, které mají být určeny přímo zástupci poskytovatele služeb v jiném členském státě.
 (5)Během své účasti na jednáních jménem Unie zajistila Komise soulad druhého dodatkového protokolu s příslušnými společnými pravidly Evropské unie.
 (6)K zajištění souladu protokolu s právem a politikami Unie a jednotného provádění protokolu mezi členskými státy EU v jejich vztahu ke smluvním stranám, které nejsou členskými státy EU, jakož i k zajištění účinného provádění protokolu, jsou důležité některé výhrady, prohlášení, oznámení a sdělení.
 (7)Vzhledem k tomu, že protokol stanoví rychlá řízení, která zlepšují přeshraniční přístup k elektronickým důkazům, a vysokou úroveň záruk, jeho vstup v platnost přispěje k boji proti kyberkriminalitě a jiným formám trestné činnosti na celosvětové úrovni tím, že usnadní spolupráci mezi smluvními stranami protokolu, které jsou členskými státy EU, a smluvními stranami protokolu, které členskými státy EU nejsou, zajistí vysokou úroveň ochrany fyzických osob a vyřeší kolizi norem.
 (8)Vzhledem k tomu, že protokol stanoví vhodné záruky v souladu s požadavky na mezinárodní předávání osobních údajů podle nařízení (EU) 2016/679 a směrnice (EU) 2016/680, jeho vstup v platnost přispěje k podpoře standardů Unie pro ochranu údajů na celosvětové úrovni, usnadní toky údajů mezi smluvními stranami protokolu, které jsou členskými státy EU, a smluvními stranami protokolu, které členskými státy EU nejsou, a zajistí, aby členské státy EU plnily své povinnosti v souladu s pravidly Unie pro ochranu údajů.
 (9)Kromě toho rychlý vstup protokolu v platnost rovněž potvrdí úlohu Budapešťské úmluvy Rady Evropy coby hlavního mnohostranného rámce v boji proti kyberkriminalitě.
 (10)Evropská unie se nemůže stát smluvní stranou protokolu, neboť protokol i Úmluva Rady Evropy o počítačové kriminalitě jsou otevřeny pouze státům.
 (11)Členské státy by proto měly být zmocněny k podpisu protokolu, jednajíce společně v zájmu Evropské Unie.
 (12)Členské státy se vyzývají, aby protokol podepsaly během slavnostního aktu podpisu, nebo co nejdříve poté.
 (13)V souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení


text:
Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který vydal stanovisko dne...
 (14)[V souladu s články 1 a 2 protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné].
 [NEBO]
 [V souladu s články 1 a 2 protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, Irsko oznámilo [dopisem ze dne... ,] své přání účastnit se přijímání a používání tohoto rozhodnutí.]
 (15)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Členské státy se zmocňují, aby v zájmu Evropské unie podepsaly druhý dodatkový protokol k Úmluvě o počítačové kriminalitě o posílené spolupráci a zpřístupňování elektronických důkazů (dále jen „protokol“).
 Článek 2
 Při podpisu protokolu členské státy vznesou výhrady či učiní prohlášení, oznámení nebo sdělení uvedená v příloze.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 Článek 4
 Toto rozhodnutí se vyhlašuje v Úředním věstníku Evropské unie.
 Článek 5
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Znění protokolu bude připojeno k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie protokol ratifikovaly.
 (2)
 Posouzení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti v Evropské unii za rok 2021 (EU SOCTA 2021).
 (3)
 SWD(2018) 118 final
 (4)
 COM(2018) 225 a 226 final.
 (5)
 Kromě Irska, které úmluvu podepsalo, ale neratifikovalo, avšak se zavázalo, že o přistoupení bude usilovat.
 (6)
 Jednací řád Výboru k Úmluvě o počítačové kriminalitě (T-CY (2013)25 rev), k dispozici na adrese www.coe.int/cybercrime.
 (7)
 Rezoluce Valného shromáždění OSN č. 74/247 z prosince 2019 o „boji proti využívání informačních a komunikačních technologií pro účely trestné činnosti“.
 (8)
 JOIN(2020) 81 final.
 (9)
 Viz například projekt Globální akce v oblasti kyberkriminality + (Global Action on Cybercrime Extended + (GLACY+)), na adrese https://www.coe.int/en/web/cybercrime/glacyplus
 (10)
 Závěrečná zpráva skupiny pro důkazy v cloudech působící v rámci Výboru k Úmluvě o počítačové kriminalitě s názvem „Přístup k elektronickému důkaznímu materiálu v cloudu v rámci trestního soudnictví: doporučení ke zvážení ze strany T-CY“ ze dne 16. září 2016.
 (11)
 https://rm.coe.int/t-cy-terms-of-reference-protocol/1680a03690
 (12)
 https://www.consilium.europa.eu/cs/press/press-releases/2018/10/18/20181018-european-council-conslusions/
 (13)
 COM(2019) 71 final.
 (14)
 Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů 3/2019 týkající se účasti na jednáních s ohledem na druhý dodatkový protokol k Budapešťské úmluvě o počítačové kriminalitě ze dne 2. dubna 2019.
 (15)
 Rozhodnutí Rady č. 9116/19.
 (16)
 COM(2020) 605 final.
 (17)
 JOIN(2020) 81 final.
 (18)
 COM(2021) 170 final.
 (19)
 Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. června 2021 o Strategii kybernetické bezpečnosti EU pro


text:
digitální dekádu.
 (20)
 Odkaz L 304/47.
 (21)
 https://rm.coe.int/0900001680a2aa42
 (22)
 Viz odstavec 2 vysvětlující zprávy k protokolu.
 (23)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/64/EU ze dne 20. října 2010 o právu na tlumočení a překlad v trestním řízení (Úř. věst. L 280, 26.10.2010, s. 1); směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/13/EU ze dne 22. května 2012 o právu na informace v trestním řízení (Úř. věst. L 142, 1.6.2012, s. 1); směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/48/EU ze dne 22. října 2013 o právu na přístup k obhájci v trestním řízení a řízení týkajícím se evropského zatýkacího rozkazu a o právu na informování třetí strany a právu na komunikaci s třetími osobami a konzulárními úřady v případě zbavení osobní svobody (Úř. věst. L 294, 6.11.2013, s. 1); směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1919 ze dne 26. října 2016 o právní pomoci pro podezřelé nebo obviněné osoby v trestním řízení a pro osoby vyžádané v rámci řízení týkajícího se evropského zatýkacího rozkazu (Úř. věst. L 297, 4.11.2016, s. 1); směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/800 ze dne 11. května 2016 o procesních zárukách pro děti, které jsou podezřelými nebo obviněnými osobami v trestním řízení (Úř. věst. L 132, 21.5.2016, s. 1); směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/343 ze dne 9. března 2016, kterou se posilují některé aspekty presumpce neviny a právo být přítomen při trestním řízení před soudem (Úř. věst. L 65, 11.3.2016, s. 1); směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/13/EU ze dne 22. května 2012 o právu na informace v trestním řízení.
 (24)
 Viz posudek 1/15 Soudního dvora (velkého senátu), ECLI:EU:C:2017:592, odstavec 220. Viz také příspěvek EDPB ke konzultaci o návrhu druhého dodatkového protokolu k Úmluvě Rady Evropy o počítačové kriminalitě (Budapešťská úmluva), 13. listopadu 2019, s. 6 („Příslušné vnitrostátní orgány, jimž byl poskytnut přístup k údajům, musí o tomto přístupu vyrozumět dotčené osoby v rámci použitelných vnitrostátních postupů, a to od okamžiku, kdy tímto sdělením nebude možné ohrozit probíhající vyšetřování vedené těmito orgány. ... Toto oznámení je nezbytné k tomu, aby dotčené osoby mohly mimo jiné uplatnit své právo na podání opravného prostředku a práva na ochranu údajů v souvislosti se zpracováním jejich údajů“).
 (25)
 Z tohoto důvodu rozhodnutí Rady ze dne 21. května 2019 o zmocnění k zahájení jednání za účelem uzavření dohody mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými o přeshraničním přístupu k elektronickým důkazům pro justiční spolupráci v trestních věcech (9114/19) ve svých směrnicích pro jednání obsahuje řadu dalších záruk na ochranu údajů. Směrnice o jednání konkrétně uvádějí, že „Dohoda by měla zastřešující dohodu doplňovat o další záruky, které zohlední úroveň citlivosti kategorií dotčených údajů a jedinečné požadavky na předávání elektronických důkazů přímo poskytovateli služeb spíše než mezi orgány a předávání příslušnými orgány přímo poskytovatelům služeb.“
 (26)
 Viz také vysvětlující zpráva k protokolu o změně Úmluvy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat, ze dne 10. října 2018, body 106–107.
 (27)
 COM(2018) 225 a 226 final.
 (28)
 Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů 3/2019 týkající se účasti na jednáních s ohledem na druhý


text:
dodatkový protokol k Budapešťské úmluvě o počítačové kriminalitě ze dne 2. dubna 2019.
 (29)
 Mimo jiné také „příspěvek EDPB ke konzultaci o návrhu druhého dodatkového protokolu k Úmluvě Rady Evropy o počítačové kriminalitě (Budapešťská úmluva) ze dne 13. listopadu 2019“; „stanovisko 02/201 o novém návrhu ustanovení druhého dodatkového protokolu k Úmluvě Rady Evropy o počítačové kriminalitě (Budapešťská úmluva) přijatého dne 2. února 2021“; „příspěvek EDPB k šestému kolu konzultací o návrhu druhého dodatkového protokolu k Budapešťské úmluvě Rady Evropy o počítačové kriminalitě ze dne 4. května 2021“.
 (30)
 Umožňující smluvním stranám vyhradit si právo neuplatňovat článek 7 (zpřístupnění údajů o účastníkovi).
 (31)
 Umožňující smluvním stranám vyhradit si právo neuplatňovat článek 7 (zpřístupnění údajů o účastníkovi) na určité druhy přístupových čísel, pokud by to bylo v rozporu se základními zásadami jejich vnitrostátního právního systému.
 (32)
 Umožňující smluvním stranám prohlásit, že příkaz podle čl. 7 odst. 1 (zpřístupnění údajů o účastníkovi) musí být vydán žalobcem nebo jiným justičním orgánem nebo pod jejich dohledem, nebo musí být vydán jiným způsobem pod nezávislým dohledem.
 (33)
 Umožňující smluvním stranám oznámit generálnímu tajemníkovi Rady Evropy, že pokud je podle čl. 7 odst. 1 (zpřístupnění údajů o účastníkovi) vydán poskytovateli služeb příkaz na jejím území, vyžaduje smluvní strana v každém případě, nebo za určitých zjištěných okolností, souběžné oznámení příkazu, doplňující informace a shrnutí skutečností, které souvisejí s vyšetřováním nebo řízením.
 (34)
 Umožňující smluvním stranám vyhradit si právo neuplatňovat článek 8 (provedení příkazů jiné smluvní strany) na provozní údaje.
 (35)
 Viz odstavec 147 vysvětlující zprávy k protokolu, který stanoví, že „smluvní straně, která si vyhrazuje svá práva, pokud jde o tento článek, není povoleno, aby předkládala příkazy týkající se provozních údajů druhým smluvním stranám podle [čl. 8,] odst. 1“.
 (36)
 Umožňující smluvním stranám prohlásit, že jsou k provedení příkazů podle čl. 8 odst. 1 (provedení příkazů jiné smluvní strany) vyžadovány další podpůrné informace.
 (37)
 Umožňující smluvním stranám prohlásit, že nebudou vyřizovat žádosti podle čl. 9 odst. 1 písm. a) (urychlené zpřístupnění počítačových údajů v případě mimořádné události), v nichž se požaduje pouze zpřístupnění údajů o účastníkovi.
 (38)
 Umožňující smluvním stranám sdělovat kontaktní údaje orgánu určeného k přijímání oznámení podle čl. 7 odst. 5 písm. a) a provádět činnosti uvedené v čl. 7 odst. 5 písm. b), c) a d) (zpřístupnění údajů o účastníkovi).
 (39)
 Umožňující smluvním stranám sdělit kontaktní údaje orgánů určených k předkládání a přijímání příkazů podle článku 8 (provedení příkazů jiné smluvní strany). V souladu s požadavky nařízení (EU) 2017/1939 by členské státy, které se podílejí na posílené spolupráci za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO), měly uvádět tento úřad ve své komunikaci.
 (40)
 Umožňující smluvním stranám sdělit orgán či orgány, které by měly obdržet oznámení v případě bezpečnostního incidentu, nebo by měly být pro účely předchozího oprávnění kontaktovány v případě dalšího předávání údajů do jiného státu nebo jiné organizaci.
 (41)
 Viz výše poznámka pod čarou č. 24.
 (42)
 https://www.coe.int/en/web/cybercrime/protocol-consultations
 (43)
 SWD(2018) 118 final.
 (44)
 Viz například pokyny Výboru k Úmluvě o počítačové kriminalitě č. 10 ze dne 1. března 2017 o příkazech k předložení


text:
týkajících se informací o účastníkovi (článek 18 Budapešťské úmluvy).
 (45)
 Viz například usnesení rady Internetového sdružení pro přidělování jmen a čísel (ICANN) ze dne 15. května 2019 o doporučení k dočasné specifikaci registračních údajů domén gTLD, k dispozici na adrese www.icann.org.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 25.11.2021
 COM(2021) 718 final
 PŘÍLOHY
 návrhu rozhodnutí Rady,
 kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie podepsaly druhý dodatkový protokol k Úmluvě o počítačové kriminalitě o posílené spolupráci a zpřístupňování elektronických důkazů
 PŘÍLOHA
 Při podpisu protokolu vznesou členské státy v zájmu Unie tyto výhrady, učiní následující prohlášení, oznámení nebo sdělení a poskytnou další komentáře.
 1.Výhrady
 Druhý dodatkový protokol k Budapešťské úmluvě Rady Evropy o počítačové kriminalitě o posílené spolupráci a zpřístupňování elektronických důkazů (dále jen „protokol“) smluvní straně v souladu s čl. 19 odst. 1 umožňuje, aby prohlásila, že využije výhradu stanovenou ve vztahu k několika článkům protokolu.
 Členské státy si nevyhrazují právo neuplatňovat článek 7 (zpřístupnění údajů o účastníkovi) podle čl. 7 odst. 9 písm. a).
 Členské státy si nevyhrazují právo neuplatňovat článek 7 (zpřístupnění údajů o účastníkovi) v souvislosti s určitými druhy přístupových čísel podle čl. 7 odst. 9 písm. b).
 Členské státy se vyzývají, aby si nevyhrazovaly právo neuplatňovat článek 8 (provedení příkazů jiné smluvní strany) ve vztahu k provozním údajům podle čl. 8 odst. 13.
 Pokud čl. 19 odst. 1 poskytuje základ pro další výhrady, jsou členské státy oprávněny zvážit a vznést své vlastní výhrady.
 2.Prohlášení
 Protokol rovněž umožňuje smluvní straně učinit v souladu s čl. 19 odst. 2 prohlášení týkající se několika článků protokolu.
 Členské státy učiní prohlášení podle čl. 7 odst. 2 písm. b) a uvedou, že příkazy vydané poskytovatelům služeb na jejich území musí být vydány žalobcem nebo jiným justičním orgánem nebo pod jejich dohledem, nebo musí být vydány jiným způsobem pod nezávislým dohledem. Při uložení ratifikační listiny, listiny o přijetí nebo listiny o schválení proto členské státy učiní následující prohlášení:
 „Příkaz podle čl. 7 odst. 1 musí být vydán žalobcem nebo jiným justičním orgánem nebo pod jejich dohledem, nebo musí být vydán jiným způsobem pod nezávislým dohledem.“
 Členské státy se rovněž vyzývají k tomu, aby nečinily prohlášení podle čl. 9 odst. 1 písm. b) v tom smyslu, že nebudou vyřizovat žádosti podle čl. 9 odst. 1 písm. a) (urychlené zpřístupnění počítačových údajů v případě mimořádné události), v nichž se požaduje pouze zpřístupnění údajů o účastníkovi.
 Pokud čl. 19 odst. 2 poskytuje základ pro další prohlášení, jsou členské státy oprávněny zvážit a učinit svá vlastní prohlášení.
 3.Prohlášení, oznámení nebo sdělení
 Protokol rovněž v souladu s čl. 19 odst. 3 od smluvní strany vyžaduje, aby učinila prohlášení, oznámení nebo sdělení týkající se některých článků protokolu.
 Členské státy oznámí, že smluvní strana v případě, kdy je poskytovateli služeb na jejím území vydán příkaz podle čl. 7 odst. 1, vyžaduje vydání souběžného oznámení příkazu, doplňujících informací a shrnutí skutečností, jež souvisejí s vyšetřováním nebo řízením podle čl. 7 odst. 5 písm. a). V době podpisu nebo při uložení ratifikační listiny, listiny o přijetí nebo listiny o schválení


text:
proto členské státy učiní generálnímu tajemníkovi Rady Evropy následující oznámení:
 „Je-li příkaz vydán podle čl. 7 odst. 1 poskytovateli služeb na území [členského státu], vyžadujeme v každém případě souběžné oznámení příkazu, doplňující informace a shrnutí skutečností, jež souvisejí s vyšetřováním nebo řízením.“
 Podle čl. 7 odst. 5 písm. e) členské státy určí jediný orgán, který bude přijímat oznámení podle čl. 7 odst. 5 písm. a) a provádět činnosti popsané v odst. 5 písm. b) c) a d), a sdělí kontaktní údaje uvedeného orgánu.
 Členské státy prohlásí podle čl. 8 odst. 4, že k provedení příkazů podle čl. 8 odst. 1 jsou zapotřebí další podpůrné informace. V době podpisu nebo při uložení ratifikační listiny, listiny o přijetí nebo listiny o schválení členské státy tedy učiní následující prohlášení:
 „K provedení příkazů podle čl. 8 odst. 1 jsou vyžadovány další podpůrné informace. Další podpůrné informace, které jsou vyžadovány, budou záviset na okolnostech příkazu a souvisejícího šetření nebo řízení.“
 Členské státy sdělují a aktualizují kontaktní údaje uvedených orgánů určených podle čl. 8 odst. 10 písm. a) za účelem předložení příkazu podle článku 8, jakož i orgánů určených podle čl. 8 odst. 10 písm. b) za účelem přijetí příkazu podle článku 8. Členské státy, jež se účastní posílené spolupráce zavedené nařízením (EU) 2017/1939, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO), zahrnou EPPO při výkonu jeho pravomocí stanovených v článcích 22, 23 a 25 nařízení (EU) 2017/1939 mezi orgány, které byly předmětem sdělení podle čl. 8 odst. 10 písm. a) a b).
 Členské státy sdělí orgán nebo orgány, které mají obdržet oznámení podle čl. 14 odst. 7 písm. c), v souvislosti s bezpečnostním incidentem.
 Členské státy sdělí orgán nebo orgány, které poskytnou oprávnění pro účely čl. 14 odst. 10 písm. b) v souvislosti s dalším předáváním údajů obdržených podle tohoto protokolu jinému státu nebo mezinárodní organizaci.
 Pokud čl. 19 odst. 3 poskytuje základ pro další prohlášení, oznámení nebo sdělení, jsou členské státy oprávněny zvážit a učinit svá vlastní prohlášení, oznámení nebo sdělení.
 4.Další komentáře
 Členské státy, jež se účastní posílené spolupráce zavedené nařízením (EU) 2017/1939, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO), zajistí, aby EPPO mohl při výkonu svých pravomocí stanovených v článcích 22, 23 a 25 nařízení (EU) 2017/1939 usilovat o spolupráci v rámci protokolu stejným způsobem jako vnitrostátní žalobci uvedených členských států.
 Členské státy zajistí, aby přijímající smluvní strana byla při předávání údajů pro účely protokolu informována o tom, že její vnitrostátní právní rámec vyžaduje v souladu s čl. 14 odst. 11 písm. c) protokolu podání osobního oznámení fyzické osobě, jejíž údaje jsou poskytovány.
 Pokud jde o mezinárodní předávání údajů na základě zastřešující dohody mezi EU a USA, sdělí členské státy příslušným orgánům Spojených států pro účely čl. 14 odst. 1 písm. b) protokolu, že se dohoda použije na vzájemné předávání osobních údajů podle protokolu, které bude probíhat mezi příslušnými orgány. Členské státy však vezmou v úvahu, že dohoda by měla být doplněna dodatečnými zárukami, které zohledňují jedinečné požadavky na předávání elektronických


text:
důkazů, které provádí přímo poskytovatelé služeb, spíše než předávání elektronických důkazů mezi orgány, jak stanoví protokol. V době podpisu nebo při uložení ratifikační listiny, listiny o přijetí nebo listiny o schválení proto členské státy učiní příslušným orgánům Spojených států následující sdělení:
 „Pro účely čl. 14 odst. 1 písm. b) druhého dodatkového protokolu k Úmluvě Rady Evropy o počítačové kriminalitě se domníváme, že zastřešující dohoda mezi EU a USA se použije na vzájemné předávání osobních údajů podle protokolu, které bude probíhat mezi příslušnými orgány. Pro předávání mezi poskytovateli služeb na našem území a orgány ve Spojených státech podle protokolu se dohoda použije pouze v kombinaci s dalším zvláštním ujednáním o předávání, jež řeší jedinečné požadavky na předávání elektronických důkazů, které provádí přímo poskytovatelé služeb, spíše než předávání elektronických důkazů mezi orgány.“
 Členské státy zajistí, že pro účely čl. 14 odst. 1 písm. c) protokolu využijí jiných dohod nebo ujednání pouze v případě, že Evropská komise v souvislosti s dotčenou třetí zemí přijala – podle článku 45 obecného nařízení o ochraně osobních údajů (nařízení (EU) 2016/679) či podle článku 36 směrnice (EU) 2016/680 o prosazování práva – rozhodnutí o odpovídající ochraně, které se týká příslušných předávání údajů, nebo v případě, že tato jiná dohoda nebo ujednání poskytují přiměřené záruky ochrany údajů podle článku 46 obecného nařízení o ochraně osobních údajů nebo čl. 37 odst. 1 písm. a) směrnice o prosazování práva.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52005SC0646
 Předloha Rozhodnutí Smíšeného Výboru EHP kterým se mění příloha XI (Telekomunikační služby) Dohody o EHP - Předloha společného postoje Společenství /* SEK/2005/0646 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 19.5.2005SEK(2005) 646 v konečném zněníPředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHPkterým se mění příloha XI (Telekomunikační služby) Dohody o EHP- Předloha společného postoje Společenství - (předložená Komisí)ODŮVODNĚNÍ1. Pro zajištění nezbytné právní jistoty a jednotnosti má Smíšený výbor EHP začlenit veškeré příslušné právní předpisy Společenství do Dohody o EHP co nejdříve po jejich přijetí.2. Smíšený výbor EHP by měl proto změnit přílohu XI (Telekomunikační služby) Dohody o EHP přijetím připojené předlohy rozhodnutí, které se týká tohoto nařízení:- 32004 R 0460 : Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 ze dne 10. března 2004 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací (Úř. věst. L 77, 13. 3. 2004, s. 1).3. Předloha rozhodnutí Smíšeného výboru EHP stanoví rámec pro účast států ESVO EHP v Evropské agentuře pro bezpečnost sítí a informací, zejména ustanovení týkající se finančního příspěvku států ESVO EHP, a rovněž postupy pro jejich účast ve správní radě zřízené uvedeným nařízením, tj. plnou účast s výjimkou hlasovacího práva.4. Podle čl. 1 odst. 3) písm. a) nařízení Rady (ES) č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru Rada zaujímá postoj Společenství k rozhodnutím, jimiž se s podstatnými změnami rozšiřují právní předpisy Společenství.5. Předloha rozhodnutí Smíšeného výboru EHP se předkládá Radě ke schválení, po němž při nejbližší příležitosti Komise předloží postoj Společenství ve Smíšeném výboru EHP.PředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHPkterým se mění příloha XI (Telekomunikační služby) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Příloha XI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. ... / ... ze dne ...[1].(2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 ze dne 10. března 2004 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací[2] si klade za cíl zvyšovat schopnost Společenství, členských států a v důsledku toho i průmyslu předcházet obtížím v oblasti bezpečnosti sítí a informací, zvládat je a reagovat na ně.(3) Činnost Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací může ovlivnit obtíže v oblasti bezpečnosti sítí a informací v Evropském hospodářském prostoru.(4) Nařízení (ES) č. 460/2004 by proto mělo být začleněno do Dohody, aby byla umožněna plná účast států ESVO v Evropské agentuře pro bezpečnost sítí a informací,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Příloha XI Dohody se mění podle přílohy tohoto rozhodnutí.Článek 2Znění nařízení (ES) č. 460/2004 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie , jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem [...] za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody*.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.V Bruselu dneZa Smíšený výbor EHPpředseda nebo předsedkynětajemníci Smíšeného výboru EHPPŘÍLOHArozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. [...]Za


text: bod 5cn (rozhodnutí Komise 2003/548/ES) přílohy XI Dohody se vkládá nový bod, který zní:„5co. 32004 R 0460 : Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 ze dne 10. března 2004 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací (Úř. věst. L 77, 13. 3. 2004, s. 1).Pro účely Dohody se nařízení upravuje takto:a) Není-li níže stanoveno jinak a bez ohledu na ustanovení protokolu 1 k Dohodě, má se za to, že výrazy „členský stát“ nebo „členské státy“ a další výrazy odkazující na jeho/jejich veřejnoprávní subjekty obsažené v nařízení zahrnují kromě svého významu v nařízení i státy ESVO a jejich veřejnoprávní subjekty. Použije se odstavec 11 protokolu 1.b) Pokud jde o státy ESVO, je agentura v případě potřeby nápomocna Kontrolnímu úřadu ESVO nebo Stálému výboru při výkonu jejich příslušných úkolů.c) V článku 6 se doplňuje nový odstavec, který zní:„11. Státy ESVO se plně podílejí na činnosti správní rady a mají v jejím rámci stejná práva a povinnosti jako členské státy EU, s výjimkou hlasovacího práva.“d) V článku 14 se doplňuje nový odstavec, který zní:„4. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise se pro účely uplatňování tohoto nařízení vztahuje rovněž na jakékoliv dokumenty agentury týkající se států ESVO.“e) V článku 15 se doplňuje nový odstavec, který zní:„12. Státy ESVO se podílejí na finančním příspěvku Společenství uvedeném v odstavci 1. Pro tento účel se použijí obdobně postupy uvedené v čl. 82 odst. 1 písm. a) a protokolu 32 k Dohodě.“f) V článku 19 se doplňuje nový odstavec, který zní:„3. Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství může výkonný ředitel agentury zaměstnávat na základě smluv státní příslušníky států ESVO, kteří v plném rozsahu požívají svých občanských práv.“g) V článku 20 se doplňuje nový odstavec, který zní:„2. Státy ESVO použijí na agenturu a její zaměstnance Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství a příslušná pravidla přijatá podle uvedeného protokolu.““[1] Úř. věst. C , , s.[2] Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 1.* [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52009PC0139
 Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy. /* KOM/2009/0139 konecném znení - COD 2009/0047 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 24.3.2009KOM(2009) 139 v konečném znění2009/0047 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy.(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Uvést do souladu nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo). V bodě odůvodnění 17 nařízení (ES) č. 683/2008 ostatně Evropský parlament a Rada vyzvaly Komisi, „aby předložila návrh, jehož cílem bude uvést řídící struktury programů stanovené v nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 do souladu s novými úlohami Komise a úřadu“. |Obecné souvislosti Nařízením Rady (ES) č. 1321/2004, které bylo pozměněno nařízením Rady (ES) č. 1942/2006 ze dne 12. prosince 2006 za účelem zohlednění likvidace společného podniku Galileo ke dni 31. prosince 2006, byla zřízena agentura Společenství s názvem Úřad pro dohled nad evropským GNSS. Původní účel a úkoly úřadu byly stanoveny v souladu s potřebami odpovídajícími tehdy plánovaném schématu řízení a financování zaváděcí a provozní fáze programu Galileo formou koncesní smlouvy. Od tohoto schématu bylo upuštěno v průběhu roku 2007 s tím, že řízení a financování zaváděcí fáze programu nebude svěřeno soukromému držiteli koncese. Nařízení (ES) č. 683/2008, které vstoupilo v platnost dne 25. července 2008, definuje nový rámec pro veřejnou správu a financování programů Galileo a EGNOS. Stanoví zásadu přesného rozdělení pravomocí mezi Evropské společenství zastoupené Komisí, úřad a Evropskou kosmickou agenturu, svěřuje Komisi odpovědnost za řízení programů a podrobně vyjmenovává úkoly, kterými je nadále úřad pověřen. Stanoví rovněž, že úřad vykonává úkoly, které mu jsou svěřeny, s ohledem na úlohu Komise jako správce programů a v souladu s pokyny vydanými Komisí. Nařízení (ES) č. 683/2008 proto nepřímo a podstatně změnilo nařízení (ES) č. 1321/2004. Vzhledem ke třem důvodům uvedeným níže je nyní důležité uvést do souladu některá ustanovení nařízení (ES) č. 1321/2004 s ustanoveními nařízení (ES) č. 683/2008. Za prvé, současná situace, kdy existují souběžně dva právní akty, které si z části vzájemně odporují, není uspokojivá z právního hlediska. Nejistotu a nejasnosti, které z této situace plynou, je třeba co nejdříve odstranit. Jedná se o věrohodnost právního rámce programů, a to zejména ve vztahu ke třetím stranám. Za druhé, je velmi naléhavé, aby byl vytvořen pevný rámec pro bezpečnost. Nařízení (ES) č. 683/2008 totiž stanoví, že Komise řeší všechny otázky související s bezpečností systému, avšak současně pověřuje úřad pro dohled úkolem zajišťovat bezpečnostní akreditaci. Přesnou úlohu úřadu v tomto ohledu je třeba co nejdříve vyjasnit. Za třetí, je třeba zajistit řádnou správu programů. Nařízení (ES) č. 683/2008 sice nepřímo a podstatně změnilo úkoly úřadu pro dohled, avšak tyto změny se nijak nedotkly jeho vnitřních orgánů, ve


text: kterých má Komise stále velmi malou pravomoc. Aby bylo zajištěno, že úřad jedná „s ohledem na úlohu Komise jako správce programů“ a „v souladu s pokyny vydanými Komisí“, jak nyní stanoví nařízení (ES) č. 683/2008, je třeba provést změny, které dodají Komisi větší váhu ve vnitřních orgánech úřadu. Tento přístup je také v souladu s novou politikou, kterou Komise stanovila v otázce agentur Společenství. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy ve znění nařízení Rady (ES) č. 1942/2006 ze dne 12. prosince 2006. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo). Účelem tohoto návrhu je změnit první z těchto dvou nařízení. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Programy Galileo a EGNOS plně odpovídají cílům Lisabonské strategie. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Konzultace zúčastněných stran je v tomto případě bezpředmětná, neboť se jedná o zajištění souladu existujícího právního aktu a jiným právním aktem přijatým později. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Odborné konzultace nebyly nutné. |Posouzení dopadů Jedinou možností je uvést do souladu znění nařízení (ES) č. 1321/2004 s ustanoveními nařízení (ES) č. 683/2008, které vstoupilo v platnost dne 25. července 2008. Další možností by bylo ponechat nařízení (ES) č. 1321/2004 v současném znění, což by bylo neuspokojivé z právního hlediska, představovalo by to vážné problémy v oblasti bezpečnosti a neumožňovalo zajistit řádnou správu programů. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Změna nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy. |Právní základ Článek 156 Smlouvy. |Zásada subsidiarity Návrh se týká oblasti, která spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z následujících důvodů. |Navrhovaná opatření jsou přiměřená požadovanému cíli, a to ze dvou důvodů: jednak protože předchozí nařízení lze změnit pouze nařízením, a jednak protože cílem navrhovaných opatření je pouze přizpůsobit právní akt právní situaci, která vyplývá ze vstupu nařízení (ES) č. 683/2008 v platnost. |Finanční a administrativní zátěž plynoucí z tohoto návrhu je zanedbatelná, neboť finanční a administrativní otázky související s programy Galileo a EGNOS již řešilo nařízení (ES) č. 683/2008. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z následujících důvodů. Podle zásady dodržování stejného postupu lze předchozí nařízení změnit pouze nařízením. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |DALšÍ INFORMACE |Zjednodušení |Návrh zjednodušuje legislativní rámec. |Navrhovaná opatření přispívají k odstranění rizika omylu a právní nejednoznačnosti, která vyplývá z částečných rozporů mezi dvěma po sobě následujícími právními akty. Jejich cílem je tedy racionalizovat právní předpisy Společenství. |Zrušení platných právních předpisů Přijetí návrhu povede ke zrušení některých právních předpisů. |Evropský hospodářský prostor Tato předloha právního aktu spadá do oblasti, na niž se vztahuje Dohoda o EHP, a proto je třeba ji rozšířit na Evropský hospodářský prostor. |Podrobné vysvětlení návrhu po kapitolách či článcích Změna cíle


text: a účelu, úkolů a názvu agentury Společenství zřízené nařízením (ES) č. 1321/2004 za účelem jejich přizpůsobení ustanovením nařízení (ES) č. 683/2008. Posílení úlohy a pravomocí Komise v této agentuře s cílem zajistit, že v souladu s nařízením (ES) č. 683/2008 agentura bude vykonávat své úkoly s ohledem na úlohu Komise jako správce programů a v souladu s pokyny vydanými Komisí. Zavedení rámce, ve kterém agentura plní úkol zajišťování bezpečnostní akreditace, kterým byla pověřena a vytvoření akreditačního výboru pro bezpečnost evropských systémů GNSS při agentuře za tímto účelem. Zrušení těch ustanovení nařízení (ES) č. 1321/2004, která se týkají vlastnictví systémů, vzhledem k tomu, že vlastníkem těchto systémů je v souladu s nařízením (ES) č. 683/2008 Evropské společenství. |2009/0047 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy.EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 156 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [2],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[3],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízením Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy[4], které bylo pozměněno nařízením Rady (ES) č. 1942/2006 ze dne 12. prosince 2006[5] za účelem zohlednění likvidace společného podniku Galileo ke dni 31. prosince 2006, byla zřízena agentura Společenství s názvem Úřad pro dohled nad evropským GNSS (dále jen „úřad“).(2) Cíl, účel a úkoly úřadu, popsané v článcích 1 a 2 nařízení (ES) č. 1321/2004, byly stanoveny v souladu s potřebami odpovídajícími schématu řízení a financování zaváděcí a provozní fáze programu Galileo formou koncesní smlouvy. Od tohoto schématu bylo upuštěno v průběhu roku 2007 s tím, že řízení a financování zaváděcí fáze programu nebude svěřeno soukromému držiteli koncese.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo)[6] definuje nový rámec pro veřejnou správu a financování programů Galileo a EGNOS. Stanoví zásadu přesného rozdělení pravomocí mezi Evropské společenství zastoupené Komisí, úřad a Evropskou kosmickou agenturu (dále jen „EKA“), svěřuje Komisi odpovědnost za řízení programů a vyjmenovává úkoly, kterými je nadále úřad pověřen. Stanoví rovněž, že úřad vykonává úkoly, které mu jsou svěřeny s ohledem na úlohu Komise jako správce programů a v souladu s pokyny vydanými Komisí.(4) V důsledku toho je třeba uvést do souladu nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008.(5) V prvé řadě je třeba změnit jednak název tohoto nařízení, které se již nebude vztahovat na řídící struktury pro evropské družicové navigační programy obecně, ale pouze na vytvoření agentury Společenství, a jednak název této agentury, která se, vzhledem k omezení své působnosti, již nebude nazývat „úřad pro dohled nad evropským GNSS, ale „agentura GNSS“ (dále jen „agentura“).(6) Je rovněž nutné změnit článek 1 nařízení (ES) č. 1321/2004, který stanoví jeho cíl a účel, jímž bude výhradně ustanovení agentury, aniž by se uvádělo, že agentura


text: má spravovat veřejný zájem ve vztahu k evropským programům GNSS a být pro tyto programy regulačním orgánem.(7) Je také třeba změnit článek 2 nařízení (ES) č. 1321/2004, který stanoví úkoly agentury, a za tímto účelem převzít definici jejích úkolů, jak je uvedena v článku 16 nařízení (ES) č. 683/2008.(8) Změna názvu nařízení (ES) č. 1321/2004 a názvu agentury si vynutí změnu všech částí tohoto nařízení, ve kterých jsou tyto názvy zmíněny.(9) Vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 683/2008 ustavuje Evropské společenství vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v rámci programů, ustanovení nařízení (ES) č. 1321/2004, která se vztahují na vlastnictví systémů, se stala bezpředmětnými a musí být zrušena.(10) Aby bylo zajištěno, že agentura vykonává své úkoly s ohledem na úlohu Komise jako správce programů a v souladu s pokyny vydanými Komisí, je třeba výslovně stanovit jednak, že agenturu řídí její výkonný ředitel, a to pod vedením správní rady a v souladu s pokyny, které agentuře vydá Komise, a jednak že zástupce, který zastupuje Komisi ve správní radě agentury, má při jejím rozhodování polovinu hlasů.(11) Je rovněž třeba umožnit, aby byl ve správní radě agentury jako pozorovatel zastoupen Evropský parlament, vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 683/2008 zdůrazňuje užitečnost úzké spolupráce Evropského parlamentu, Rady a Komise. V zájmu řádné správy programů je také třeba zkrátit funkční období výkonného ředitele z pěti let na čtyři roky.(12) Vzhledem k rozsahu úkolů svěřených agentuře, mezi nimiž je i zajišťování bezpečnostní akreditace, je třeba zrušit výbor pro vědu a techniku ustavený při agentuře a výbor pro bezpečnost a zabezpečení systému nahradit akreditačním výborem pro bezpečnost evropských systémů GNSS, který je pověřen zajišťováním bezpečnostní akreditace a je složen ze zástupců členských států a Komise, přičemž jako pozorovatelé jsou v něm zastoupeni generální tajemník, vysoký představitel a EKA.(13) Akreditační činnost musí být prováděna nezávisle na orgánech spravujících programy, zejména na Komisi, ostatních orgánech agentury a EKA, jakož i na ostatních subjektech odpovědných za dodržování předpisů v oblasti bezpečnosti. Akreditační výbor pro bezpečnost evropských systémů GNSS by proto měl být na jedné straně zároveň orgánem zajišťujícím bezpečnostní akreditaci systémů a na druhé straně samostatným orgánem agentury, který rozhoduje nezávislým způsobem.(14) Vzhledem k tomu, že v souladu s nařízením (ES) č. 683/2008 Komise řeší všechny otázky související s bezpečností, je prvořadé, aby pro zajištění účinné správy všech otázek souvisejících s bezpečností a pro dodržení zásady přesného rozdělení pravomocí stanovené tímto nařízením směl výbor vykonávat pouze činnost omezenou výhradně na bezpečnostní akreditaci systémů a nemohl v žádném případě zastupovat Komisi v její činnosti.(15) Je rovněž důležité, aby akreditační činnost byla koordinována s postupem orgánů spravujících programy a ostatních subjektů odpovědných za dodržování předpisů v oblasti bezpečnosti. Z toho důvodu je důležité, aby akreditačnímu výboru pro bezpečnost evropských systémů GNSS předsedal zástupce Komise.(16) Vzhledem ke specifičnosti a komplexnosti systémů je nezbytné, aby akreditační výbor pro bezpečnost evropských systémů GNSS vykonával své úkoly kolektivně a usiloval při tom o konsenzus a zapojení všech subjektů dotčených otázkami bezpečnosti a aby zavedl postup soustavného sledování, který umožní co nejlépe


text: řídit velký počet individuálních rozhodnutí, která je třeba přijmout. Je také nezbytné, aby zajišťování bezpečnostní akreditace bylo prováděno odborníky kvalifikovanými v oblasti akreditace komplexních systémů, kteří prošli bezpečnostní prověrkou na odpovídající úrovni.(17) Aby tento výbor mohl plnit své úkoly, je také třeba stanovit, že členské státy předávají výboru veškeré příslušné doklady a že výborem pověřeným pracovníkům umožňují přístup do všech objektů, které souvisí s bezpečností systémů a které se nacházejí na jejich území a že na místní úrovni odpovídají za bezpečnostní akreditaci objektů, které se nacházejí na jejich území.(18) V zájmu řádné administrativní správy je nutné, aby správní rada agentury mohla přijímat veškerá rozhodnutí, mající zajistit, aby agentura vykonávala své úkoly. V tomto zájmu je také třeba, aby den, ke kterému správní rada agentury na základě čl. 6 písm. g) nařízení (ES) č. 1321/2004 přijme a postoupí jednotlivým orgánům Společenství výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury, byl v souladu se dnem, ke kterému v souladu s čl. 12 odst. 6 tohoto nařízení výkonný ředitel agentury zašle těmto orgánům konečnou účetní závěrku agentury.(19) Systémy vybudované v rámci evropských programů družicové navigace, jejichž využití výrazně přesahuje hranice členských států, jsou infrastruktury zřízené jako transevropské sítě ve smyslu článku 156 Smlouvy. Služby nabízené těmito systémy také přispívají k rozvoji transevropských sítí v oblasti dopravních, telekomunikačních a energetických infrastruktur.(20) Nařízení (ES) č. 1321/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Změny nařízení (ES) č. 1321/2004Nařízení (ES) č. 1321/2004 se mění takto:1. název nařízení zní „nařízení Rady (ES) č. 1321/2004, kterým se zřizuje agentura GNSS.“2. články 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:„Článek 1Cíl a účelTímto nařízením se zřizuje agentura Společenství s názvem Agentura GNSS (dále jen „agentura“).Článek 2ÚkolyS výhradou článku 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 a s ohledem na úlohu Komise jako správce evropských programů GNSS agentura vykonává v rámci těchto programů v souladu s pokyny vydanými Komisí tyto úkoly:a) pokud jde o bezpečnost evropských programů GNSS, aniž jsou dotčeny články 13 a 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008, zajišťuje:• i) bezpečnostní akreditaci; za tímto účelem dává podnět k zavádění bezpečnostních postupů a sleduje je a provádí bezpečnostní prověrky evropských systémů GNSS;• ii) provoz bezpečnostního střediska systému Galileo v souladu s rozhodnutími přijatými podle článku 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 a s pokyny stanovenými společnou akcí 2004/552/SZBP;b) přispívá k přípravě uvedení evropských systémů GNSS na trh, včetně nezbytné analýzy trhu;c) vykonává rovněž další úkoly, které mu Komise v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. b) finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství může svěřit v souvislosti s konkrétními otázkami spojenými s evropskými programy GNSS.Článek 3OrgányOrgány agentury jsou správní rada, akreditační výbor pro bezpečnost evropských systémů GNSS a výkonný ředitel.“3. v článku 5 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Správní rada se skládá z jednoho zástupce jmenovaného každým členským státem a z jednoho zástupce jmenovaného Komisí. Délka funkčního období členů správní rady činí pět let. Členové mohou být jmenováni jednou opětovně. Zasedání rady se jako pozorovatel účastní zástupce Evropského parlamentu.“4. v


text: čl. 5 odst. 7 se první pododstavec nahrazuje tímto:„7. Každý člen zastupující členský stát má jeden hlas. Člen zastupující Komisi má počet hlasů, který se rovná součtu všech hlasů zástupců členských států. Výkonný ředitel úřadu nehlasuje.“5. v článku 6 se písmeno d) nahrazuje tímto:„d) odpovídá za všechna rozhodnutí spojená s úkoly stanovenými v článku 2 a za rozhodnutí týkající se provozu bezpečnostního střediska systému Galileo, která se ve všech případech přijímají po konzultaci s Komisí;“6. v čl. 6 písm. g) se slova „do 15. června“ nahrazují slovy „do 1. července“;7. v článku 6 se doplňuje nové písmeno i), které zní:„i) dbá, aby agentura plnila úkoly, které jsou jí svěřeny, za podmínek stanovených tímto nařízením a za tímto účelem přijímá veškerá odpovídající rozhodnutí.“8. v článku 7 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Agenturu řídí její výkonný ředitel, který vykonává svou funkci pod vedením správní rady a v souladu s pokyny, které agentuře vydá Komise.“9. v čl. 7 odst. 2 se poslední pododstavec nahrazuje tímto:„Funkční období výkonného ředitele činí čtyři roky. Může být jmenován opětovně na jedno další období čtyř let.“10. v článku 8 se písmeno g) nahrazuje tímto:„g) určuje organizační strukturu agentury a předkládá ji ke schválení správní radě;“11. článek 9 se zrušuje;12. článek 10 se nahrazuje tímto:„Článek 10Akreditační výbor pro bezpečnost evropských systémů GNSS1. Tímto článkem se při agentuře zřizuje akreditační výbor pro bezpečnost evropských systémů GNSS, který plní úkoly svěřené agentuře v oblasti akreditace na základě čl. 2 písm. a) a i). Tento výbor je orgánem pro akreditaci systémů v oblasti bezpečnosti.2. Činnost bezpečnostní akreditace systémů spočívá v ověřování systémů z hlediska jejich shody s bezpečnostními požadavky uvedenými v článku 13 nařízení (ES) č. 683/2008, které umožňuje jejich použití v souladu s těmito požadavky. Toto ověření má formu formálního rozhodnutí o shodě, tzv. akreditačního rozhodnutí.Výbor vykonává činnost omezenou výhradně na akreditaci systémů definovanou výše a nemůže v žádném případě zastupovat Komisi v její činnosti, kterou vykonává v souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 683/2008.3. Výbor se skládá z jednoho zástupce za každý členský stát a z jednoho zástupce za Komisi z řad uznávaných odborníků v oblasti akreditace. Zástupce generálního tajemníka, vysokého představitele a zástupce EKA se účastní schůzí výboru jako pozorovatelé.4. Při plnění svých úkolů se výbor řídí těmito zásadami:- své úkoly vykonává kolektivně a usiluje při tom o konsenzus a zapojení všech subjektů dotčených otázkami bezpečnosti;- zavede postup soustavného sledování, který umožní co nejlépe řídit velký počet individuálních rozhodnutí, která je třeba přijmout;- zajišťování bezpečnostní akreditace je prováděno odborníky kvalifikovanými v oblasti akreditace komplexních systémů, kteří prošli bezpečnostní prověrkou na odpovídající úrovni;- akreditační činnost je vykonávána v souladu s požadavkem nezávislosti a nutností odpovídající koordinace jak s postupem orgánů spravujících programy, tak s postupem ostatních subjektů odpovědných za dodržování předpisů v oblasti bezpečnosti.5. Výboru předsedá zástupce Komise. Výbor stanoví svůj jednací řád.6. Výbor musí mít všechny prostředky nezbytné k tomu, aby mohl plnit své úkoly, zejména zpracovávat žádosti, dávat podnět k zavádění bezpečnostních postupů a sledovat je, provádět bezpečnostní prověrky systémů, připravovat svá rozhodnutí a zajišťovat svůj sekretariát,


text: a to v koordinaci s Komisí, generálním tajemníkem, vysokým představitelem, EKA a členskými státy.7. Výbor přijímá rozhodnutí většinou stanovenou v čl. 205 odst. 2 Smlouvy. Při hlasování ve výboru je hlasům zástupců členských států přidělena váha stanovená v uvedeném článku. Předseda výboru nehlasuje.Komise informuje Výbor pro evropské programy GNSS zřízený na základě článku 19 nařízení (ES) č. 683/2008 v případě, že rozhodnutí výboru může mít vliv na řádný průběh programů.8. V případě, kdy rozhodnutí výboru může mít vliv na bezpečnost Evropské unie nebo členských států, se použijí postupy stanovené společnou akcí Rady 2004/552/SZBP ze dne 12. července 2004 o aspektech provozu Evropského družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie[7].9. Členské státy:- předávají výboru veškeré příslušné doklady;- umožňují výborem pověřeným pracovníkům přístup do všech objektů, které souvisí s bezpečností systémů a které se nacházejí na jejich území;- na místní úrovni odpovídají za bezpečnostní akreditaci objektů, které se nacházejí na jejich území a spadají do oblasti bezpečnostní akreditace evropských systémů GNSS; za tímto účelem spolupracují s výborem.“- v článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2) Výdaje úřadu zahrnují výdaje na zaměstnance, správní výdaje a výdaje na infrastrukturu, provozní náklady a náklady spojené s činností akreditačního výboru pro bezpečnost evropských systémů GNSS a se smlouvami a dohodami uzavřenými agenturou za účelem vykonávání úkolů, kterými je pověřena.“;13. článek 22 se zrušuje;14. ve všech článcích se slovo „úřad“ nahrazuje slovem „agentura“.Článek 2Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost [dvacátým] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.Ve Bruselu dne [...].za Parlament za RaduPředseda PředsedaLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy.2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká: Energie a dopravaKapitola 06 02: Vnitrostátní, letecká a námořní dopravaEvropské programy družicové navigace (EGNOS a Galileo)3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:06 02 09 01 Dozorčí orgán pro program Galileo – dotace v rámci hlavy 1 a 206 02 09 02 Dozorčí orgán pro program Galileo – dotace v rámci hlavy 33.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:Orgán pro dohled nad evropským GNSS je agenturou Společenství regulační povahy, která byla založena na dobu neurčitou.3.3. Rozpočtové charakteristikyRozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek do ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |06020901 | Nepov | Rozl | Ne | Ano[8] | Ne | č. 1.A |06020902 | Nepov | Rozl | Ne | Ano | Ne | č. 1.A |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n+5 a násl. | Celkem |Provozní výdaje[9] |Položky závazků (PZ) | 8.1. | a | 7.800[10] | 7.890 | 8.200 | 9.600 | 11.500 |Položky


text: plateb (PP) | b | 7.800 | 7.890 | 8.200 | 9.600 | 11.500 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[11] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | 7.800[12] | 7.890 | 8.200 | 9.600 | 11.500 |Položky plateb | b+c | 7.800 | 7.890 | 8.200 | 9.600 | 11500 |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[13] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 |Administrativní náklady kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e |Celkové orientační finanční náklady zásahu |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 7.922 | 8.012 | 8.322 | 9.722 | 11.622 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 7.922 | 8.012 | 8.322 | 9.722 | 11.622 |SpoluúčastPokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky):v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Spolufinancující subjekt | Rok n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 a násl. | Celkem |........................ | f |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f |4.1.2. Soulad s finančním plánem( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[14] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy.( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí [Rok n-1] | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuJe třeba změnit výslovně a neodkladně nařízení (ES) č. 1321/2004 z těchto důvodů:15. současná situace, kdy existují souběžně dva právní akty, a to nařízení (ES) č. 1321/2004 a nařízení (ES) č. 683/2008, které si z části vzájemně odporují, není uspokojivá z právního hlediska. Nejistotu a nejasnosti, které z této situace plynou, je třeba co nejdříve odstranit a ustanovení nařízení (ES) č. 1321/2004 přizpůsobit ustanovením nařízení (ES) č. 683/2008. Jedná se o věrohodnost právního rámce programů, a to zejména ve vztahu ke třetím stranám.16. nařízení (ES) č. 683/2008 stanoví, že Komise řeší všechny otázky související s bezpečností systému, avšak současně pověřuje úřad pro dohled úkolem zajišťovat bezpečnostní akreditaci. Přesnou funkci úřadu v oblasti bezpečnosti a akreditace je třeba co nejdříve vyjasnit.17. je třeba zajistit řádnou veřejnou správu programů. Nařízení (ES) č. 683/2008 však nijak nezměnilo vnitřní orgány úřadu, ve kterých má Komise stále velmi malou pravomoc. Aby byla zajištěno, že úřad jedná „s ohledem na úlohu Komise jako správce programů“ a „v souladu s pokyny vydanými Komisí“, je třeba tuto situaci napravit.Je třeba rovněž připomenout, že v bodě odůvodnění 17 nařízení


text: (ES) č. 683/2008 Evropský parlament a Rada vyzvaly Komisi, „aby předložila návrh, jehož cílem bude uvést řídící struktury programů stanovené v nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 do souladu s novými úlohami Komise a úřadu“.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieJak stanoví bod odůvodnění 33 nařízení (ES) č. 683/2008, zřízení systémů družicové navigace nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, protože tento cíl přesahuje finanční a technické možnosti jednotlivých členských států. Odpovídajícího provádění evropských programů GNSS (Galileo a EGNOS) proto může být lépe dosaženo na úrovni Společenství.Z důvodů uvedených v bodě 5.1 tohoto výkazu je návrh samozřejmě v souladu s nařízením (ES) č. 683/2008, které tvoří základní právní akt evropských programů GNSS a stanoví zejména jejich financování v průběhu období 2008-2013.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMTouto změnou nařízení jsou agentuře svěřeny následující úkoly:- bezpečnostní akreditace; agentura dává podnět k zavádění bezpečnostních postupů a sleduje je, provádí bezpečnostní prověrky evropských systémů GNSS;- přispívat k přípravě uvedení evropských systémů GNSS na trh, včetně zajištění nezbytné analýzy trhu;- provozovat bezpečnostní středisko systému Galileo v souladu s rozhodnutími přijatými podle článku 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 a s pokyny stanovenými společnou akcí 2004/552/SZBP;Je třeba uvést, že finanční plán výslovně zahrnoval cíle 1 a 2, neboť tyto cíle byly součástí úkolů, kterými byla agentura pověřena na základě nařízení č. 1321/2004, ve znění nařízení č. 1942/2006. Přezkum této poznámky však stanoví i třetí úkol, a to provoz bezpečnostního střediska, který má podstatný vliv na objem lidských zdrojů agentury a tedy na plánování rozpočtu, zejména ve dvou posledních letech (zahájení činnosti bezpečnostního střediska).5.4. Způsob provádění (orientační)( Centralizované řízení( přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátního veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu s třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémÚčetní závěrky agentury podléhají schválení Účetním dvorem a postupu udělování absolutoria. Interním auditorem agentury je útvar interního auditu Komise.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante):Hodnocení ex-ante bylo provedeno při zřízení agentury v roce 2004.6.2.2. Opatření přijatá po předběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti):Cílem této změny nařízení o agentuře je zohlednit zkušenosti z řízení agentury, jejího přínosu a její úlohy v evropských programech družicové navigace.Je součástí obecnějšího hodnocení, které se týká správy evropských programů družicové navigace a které vedlo k přijetí nařízení č. 683/2008.6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení:7. OPATřENÍ PROTI PODVODůMAgentura podléhá kontrole Evropského úřadu pro boj proti podvodům.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Bezpečnostní akreditace | 9 | 13 | 14 | 15 | 15 |Dočasní zaměstnanci | 5 | 9 | 10 | 10 | 10 |Smluvní zaměstnanci / přidělení národní odborníci | 4 | 4 | 4 | 5 | 5 |Přispět k přípravě uvedení na


text: trh | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 |Dočasní zaměstnanci | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |Smluvní zaměstnanci / přidělení národní odborníci | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |Provozovat bezpečnostní středisko systému Galileo | 0 | 0 | 0 | 8 | 13 |Dočasní zaměstnanci | 0 | 0 | 0 | 8 | 13 |Smluvní zaměstnanci / přidělení národní odborníci | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Podpora a řízení | 17 | 18 | 19 | 19 | 19 |Dočasní zaměstnanci | 13 | 14 | 14 | 14 | 14 |Smluvní zaměstnanci / přidělení národní odborníci | 4 | 4 | 5 | 5 | 5 |Celkem | 35 | 40 | 42 | 51 | 56 |Dočasní zaměstnanci | 23 | 28 | 29 | 37 | 42 |Smluvní zaměstnanci / přidělení národní odborníci | 12 | 12 | 13 | 14 | 14 |8.2. Administrativní výdaje8.2.1. Počet a druh lidských zdrojůPracovní místa | Zaměstnanci využití k řízení akce ze stávajících a/nebo dodatečných zdrojů (počet pracovních míst / plných pracovních úvazků) |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[17] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Zaměstnanci financovaní[18] podle čl. XX 01 02 |Ostatní zaměstnanci[19] financovaní podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceÚřad pro dohled nad evropským GNSS je pověřen těmito úkoly:a) pokud jde o bezpečnost evropských programů GNSS, zajišťuje:– i) bezpečnostní akreditaci; za tímto účelem dává podnět k zavádění bezpečnostních postupů a sleduje je a provádí bezpečnostní prověrky evropských systémů GNSS;– ii) provoz bezpečnostního střediska systému Galileo v souladu s rozhodnutími přijatými podle článku 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 a s pokyny stanovenými společnou akcí 2004/552/SZBP;b) přispívá k přípravě uvedení evropských systémů GNSS na trh, včetně nezbytné analýzy trhu;c) vykonává rovněž další úkoly, které mu Komise v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. b) finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství může svěřit v souvislosti s konkrétními otázkami spojenými s evropskými programy GNSS.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |1. Technická a administrativní pomoc (včetně souvisejících personálních nákladů) |Výkonné agentury[20] |Další technická a administrativní pomoc |- interní (intra


text: muros) |- externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 |Zaměstnanci financovaní dle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) |Výpočet - Úředníci a dočasní zaměstnanci |Jeden plný úvazek úředníka nebo dočasného zaměstnance k zajištění dohledu nad agenturou |Výpočet - Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 |8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference |XX 01 02 11 03 – Výbory[21] |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 - Informační systémy |2. Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3. Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) |Výpočet - Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky |[1] Úř. věst. C, , str. .[2] Úř. věst. C, , str. .[3] Úř. věst. C, , str. .[4] Úř.věst. L 246, 20.7.2004, s. 1.[5] Úř.věst. L 367, 22.12.2006, s. 18.[6] Úř.věst. L 196, 24.7.2008, s. 1.[7] Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 30.[8] Zvláštní dohoda v průběhu jednání.[9] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[10] Včetně položky 2 milionů EUR z účelově vázaných příjmů pocházejících z přebytku za účetní období 2007 a včetně rezervy ve výši 390 000 EUR v hlavě 3[11] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[12] Včetně položky 2 milionů EUR z účelově vázaných příjmů pocházejících z přebytku za účetní období 2007 a včetně rezervy ve výši 390 000 EUR v hlavě 3[13] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[14] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[15] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[16] Jak je popsáno v bodě 5.3.[17] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[18] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[19] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[20] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[21] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


text:
 KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
 V Bruselu dne 5.10.2004
 KOM(2004) 645 v konečném znění
 2004/0227 (CNS)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací v oblasti
 statistiky
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací v oblasti
 statistiky
 (předložené Komisí)
 CS CS
 ---pagebreak--- ODŮVODNĚNÍ
 V rámci velice úzkých hospodářských, sociálních a politických vztahů mezi Evropskou unií
 a Švýcarskem je žádoucí posílit spolupráci i v oblasti statistiky. Eurostat spolupracuje se
 Švýcarským federálním statistickým úřadem již mnoho let. Uvedená spolupráce měla být
 realizována již podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP). Švýcarsko bylo
 signatářem této dohody, avšak po referendu, které v roce 1992 dohodu odmítlo, ji nemohlo
 ratifikovat. Kromě toho byla pozastavena i žádost Švýcarska o přístup ze dne 20. května 1992.
 Od okamžiku, kdy Švýcarsko neratifikovalo Dohodu o EHP, byla přijímána neformální
 opatření, na jejichž základě bylo Švýcarsko přizváno jako pozorovatel k účasti na různých
 zasedáních na nižší úrovni (především technického rázu). Mezi tato zasedání nepatří setkání
 na nejvyšší úrovni, například zasedání Výboru pro statistické programy, kterého se země
 EHP-ESVO účastní jako plnoprávní členové, pokud jde o otázky s významem pro EHP.
 Po odmítnutí účasti v EHP v referendu navrhlo Švýcarsko rozvoj vztahů s Evropskou unií na
 základě odvětvových dvoustranných dohod. Mezi ně patří i dohoda o statistické spolupráci.
 Při příležitosti podpisu sedmi dvoustranných dohod mezi Evropským společenstvím
 a Švýcarskem dne 21. června 1999 obě strany společně oznámily svůj úmysl vést jednání
 s cílem dosažení dohody o účasti Švýcarska na určitých statistických programech
 Společenství.
 V roce 2000 pověřila Rada Komisi, aby se Švýcarskem zahájila jednání. V pokynech pro
 vyjednávání bylo stanoveno, že by dohoda měla vycházet z víceletého statistického programu
 Společenství a měla by směřovat k harmonizaci sběru údajů, nomenklatur, definic
 a statistických metodik. Kromě toho se předpokládaly i výměnné pobyty zaměstnanců.
 Na plnění dohody by dohlížel smíšený výbor.
 Během několika následujících let se mezi Komisí a Švýcarskem konala jednání, která byla
 uzavřena dne 25. června 2004, kdy byla dohoda parafována generálními řediteli Eurostatu
 a Švýcarského federálního statistického úřadu.
 Tato dohoda se uzavírá v zájmu obou stran. Z hlediska EU lze říci, že Švýcarsko je již
 v mnohém účastníkem statistického programu Společenství (účast na určitých odborných
 zasedáních, zveřejňování údajů o Švýcarsku v publikacích EU atd.), aniž by finančně
 přispívalo. Na základě této dohody by byly vztahy formalizovány. Švýcarsko by se stalo
 účastníkem evropského statistického systému a přijalo významnou část acquis
 communautaire v oblasti statistiky. Navrhované náklady na účast převyšují náklady, které by
 Švýcarsko platilo v rámci EHP. Přínos pro Švýcarsko by byl mírně menší než přínos pro země
 EHP-ESVO.
 Švýcarsko by mělo právo účastnit se na statistickém programu Společenství, ale švýcarští
 účastníci by nebyli způsobilí čerpat finanční prostředky Společenství. Nebylo tedy nutné do
 dohody začlenit i ustanovení o finanční kontrole.
 Rozsah acquis communautaire, který Švýcarsko přijme, je srovnatelný s rozsahem podle
 přílohy XXI Dohody o EHP, avšak s určitými technickými úpravami a některými dočasnými
 odchylkami, které jsou nutné, aby Švýcarsko mohlo svůj statistický systém patřičně upravit.
 CS 2 CS
 ---pagebreak--- Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o


text:
podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací v oblasti
 statistiky
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2
 ve spojení s čl. 300 odst. 2 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Komise1,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Rada pověřila dne 20. července 2000 Komisi, aby se Švýcarskou konfederací
 vyjednala jménem Společenství dohodu v oblasti statistiky.
 (2) Výsledek jednání bere náležitým způsobem v úvahu směrnice pro vyjednávání, které
 Rada vydala.
 (3) S výhradou uzavření k pozdějšímu datu je žádoucí, aby dohoda parafovaná dne
 25. června 2004 byla podepsána,
 ROZHODLA TAKTO:
 Jediný článek
 S výhradou uzavření k pozdějšímu datu je předseda Rady oprávněn jmenovat osobu
 zmocněnou podepsat jménem Evropského společenství Dohodu mezi Evropským
 společenstvím a Švýcarskou konfederací v oblasti statistiky, včetně doprovodného
 závěrečného aktu.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda
 1
 Úř. věst. C , , s. .
 CS 3 CS
 ---pagebreak--- 2004/0227 (CNS)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací v oblasti
 statistiky
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2
 ve spojení s čl. 300 odst. 2 první větou a čl. 300 odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,
 s ohledem na návrh Komise2,
 s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu3,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Dne 20. července 2000 pověřila Rada Komisi, aby se Švýcarskou konfederací
 vyjednala dohodu v oblasti statistiky.
 (2) Podle rozhodnutí Rady ..../..../ES ze dne ......2004 a s výhradou uzavření
 k pozdějšímu datu byla dohoda jménem Evropského společenství podepsána dne
 ....2004.
 (3) Dohoda by měla být schválena,
 ROZHODLA TAKTO:
 Článek 1
 Dohoda mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací v oblasti statistiky se
 schvaluje jménem Evropského společenství.
 Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Společenství je ve smíšeném výboru zřízeném podle článku 3 dohody zastupováno Komisí,
 jíž jsou nápomocni zástupci členských států.
 2
 Úř. věst. C , , s. .
 3
 Úř. věst. C , , s. .
 CS 4 CS
 ---pagebreak--- Postoj, který Společenství zaujme k rozhodnutím smíšeného výboru, přijímá Rada na návrh
 Komise kvalifikovanou většinou, pokud jde o záležitosti týkající se finančního příspěvku
 Švýcarska a o podstatné odchylky související s rozšířením právních předpisů Společenství na
 Švýcarsko. V případě všech ostatních rozhodnutí smíšeného výboru a doporučení přijímá
 postoj Společenství Komise.
 Článek 3
 Předseda Rady provede jménem Evropského společenství notifikaci stanovenou v článku 13
 dohody4.
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda
 4
 Den vstupu dohody v platnost bude vyhlášen generálním sekretariátem Rady v Úředním věstníku
 Evropské unie.
 CS 5 CS
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA
 CS 6 CS
 ---pagebreak--- DOHODA
 mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti
 statistiky
 EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, dále jen „Společenství“, a
 ŠVÝCARSKÁ KONFEDERACE, dále jen „Švýcarsko“,
 obě smluvní strany společně dále jen „smluvní strany“,
 S PŘÁNÍM zlepšit spolupráci mezi Společenstvím a Švýcarskem v oblasti statistiky, a k tomu
 účelu touto dohodou definovat zásady a podmínky, kterými se tato spolupráce bude řídit;
 MAJÍCE NA PAMĚTI, že by měla