text:
a v různých sektorech, a také přijímání energeticky účinných řešení v rámci financovaných projektů.
 •
 Zahrne hlediska klimatických rizik do projektového cyklu a bude podporovat projekty přizpůsobení s příslušnými součástmi a opatřeními v zájmu dlouhodobé udržitelnosti.
 •
 Hodnocení a vykazování uhlíkové stopy investičních projektů financovaných EIB prostřednictvím výroční agregované zprávy - části věnované emisím skleníkových plynů.
 •
 Zahrnutí klíčových ukazatelů výkonnosti v rámci opatření roku 2009 do operačního plánu banky s tím, že aktuálním cílem je dosáhnout podílu na ročním úvěrování nejméně 25%. Tento podíl vychází z konzistentní sady definic týkajících se opatření a projektů v oblasti klimatu.
 •
 Zohledňování hodnoty uhlíku – finanční i ekonomické – v požadavcích a procesech finančního rozhodování.
 •
 Zvyšování transparentnosti a odpovědnosti, angažovanosti a spolupráce s dalšími institucemi včetně MFI, BFI („vzájemná důvěra“), nevládních organizací, Evropské komise a akademické komunity v záležitostech souvisejících s klimatem.
 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Článek 19 rozhodnutí č. 466/2014/EU uvádí: Komise do 31. prosince 2016 ve spolupráci s EIB předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu v polovině období, hodnotící provádění tohoto rozhodnutí v počátečních letech, doplněnou případně o návrh na změnu tohoto rozhodnutí. Zpráva v polovině období vychází z nezávislého externího hodnocení a příspěvku EIB.
 Tato zpráva zahrnuje zejména:
 a)
 posouzení provádění politiky přidělování;
 b)
 posouzení podávání zpráv EIB a případná doporučení na jeho zlepšení;
 c)
 posouzení rámce pro měření výsledků, včetně ukazatelů a kritérií výkonnosti a jejich přínosu k dosažení cílů tohoto rozhodnutí;
 d)
 podrobný popis kritérií posuzovaných pro účely doporučení ohledně případného úplného nebo částečného uvolnění nepovinné dodatečné částky.“
 Za tímto účelem bylo provedeno nezávislé externí hodnocení konzultační firmou s přispěním EIB. Zpráva Komise popisuje hodnocení výsledků externího hodnocení a shrnuje zjištění.
 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Finanční operace mimo Unii představují velmi viditelný a účinný nástroj podpory vnějších vztahů EU. Hlavní přínosy intervencí EIB v těchto zemích nad rámec finančních příspěvků zahrnují předávání odborných znalostí předkladatelům projektů a zajištění unijních standardů v oblasti ochrany životního prostředí, sociálních věcí a veřejných zakázek u investičních projektů financovaných EIB. Vedle výše uvedených přínosů EIB plně předává finanční výhody spočívající v záruce EU a atraktivních nákladech na financování pro konečné příjemce v podobě zajímavých úrokových sazeb.
 Mandát doplněný zárukou EU poskytuje nezbytnou politickou a finanční podporu úvěrování ze strany EIB investičních projektů v zemích, které by jinak nedokázaly splnit standardní podmínky a kritéria EIB v důsledku vysoké míry rizika.
 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Poučení z podobných zkušeností v minulosti byla promítnuta do hodnocení dopadu, které bylo základem pro formulaci rozhodnutí č. 466/2014/EU.
 Navíc rozhodnutí ukládá Komisi každoročně předkládat zprávy o vnějších aktivitách EIB, které souvisejí s rozpočtovou zárukou EU. Komise každý rok předkládá zprávu o provádění vnějších aktivit EIB Evropskému parlamentu a Radě. Poslední výroční zpráva byla předložena za kalendářní rok 2015
 9
 . Zahrnuje:
 •
 posouzení finančních operací EIB na úrovni projektu, odvětví, země a regionu,
 •
 souhrnné posouzení přidané hodnoty, očekávané výstupy, výsledky a rozvojové dopady finančních operací EIB, vycházející z výroční zprávy EIB o rámci pro


text:
měření výsledků,
 •
 posouzení přínosu finančních operací EIB k plnění cílů Unie v oblasti vnější politiky a strategických cílů Unie,
 •
 souhrnné posouzení finančních výhod přenesených na příjemce finančních operací EIB,
 •
 souhrnné posouzení kvality finančních operací EIB,
 •
 podrobné informace o čerpání záruky EU,
 •
 informace o objemu financování projektů v oblasti změny klimatu a biologické rozmanitosti,
 •
 popis spolupráce s Komisí a ostatními evropskými a mezinárodními finančními institucemi, včetně spolufinancování,
 •
 informace o následných opatřeních týkajících se memoranda o porozumění mezi EIB a evropským veřejným ochráncem práv.
 1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji
 Finanční operace EIB budou doplňovat činnosti prováděné v rámci nástrojů vnější pomoci. V zájmu zvýšení podpory vnější politiky Unie v konkrétních regionech byly posíleny vazby mezi prioritami EIB a politikami EU. Toho bylo dosaženo přijetím a aktualizací Regionálních operačně-technických pokynů (RTOG) po schválení rozhodnutí č. 466/2014/EU. Komise spolu s ESVČ a EIB aktualizovala svoje Regionální operačně-technické pokyny v květnu 2015.
 Smyslem RTOG je poskytnout lepší rámec pro dialog a spolupráci mezi EIB a Komisí. Tam, kde je to vhodné, lze finanční operace EIB užitečně kombinovat s rozpočtovými zdroji EU ve formě grantů na spolufinancování, rizikového kapitálu, sdílení rizik nebo technické asistence na přípravu projektů a realizaci nebo zlepšení právního a regulačního rámce.
 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad
 X Návrh/podnět časově omezený
 X Návrh/podnět s platností od 1. 1. 2014 do 31. 1. 2020
 Finanční operace EIB může EIB schvalovat od roku 2014 do roku 2020.
 X
 Finanční dopad od roku 2014 do nedefinované doby
 1.7.Předpokládaný způsob řízení
 10
 X Přímé řízení Komisí
 Poznámky
 V souladu se stávajícími ustanoveními bude EIB financovat investiční projekty podle vlastních pravidel a postupů. EIB a Komise upraví dohodu o záruce a dohodu o vymáhání pohledávek, které obsahují podrobná ustanovení a postupy.
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 EIB řídí své finanční operace kryté zárukou EU v souladu s vlastními pravidly a postupy, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování.
 Kromě toho správní rada EIB, ve které je Komise zastoupena jedním řádným a jedním zastupujícím členem, schvaluje všechny finanční operace EIB a dohlíží na to, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
 Třístranná dohoda mezi Komisí, Účetním dvorem a EIB stanoví podrobná pravidla, podle nichž Účetní dvůr provádí své audity finančních operací EIB, na něž se vztahuje záruka EU.
 Pravidelné zprávy se zpracovávají v souladu s požadavky rozhodnutí č. 466/2014/EU. Komise bude každoročně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o provádění mandátu EIB. Zprávy vycházejí z odpovídacím způsobem agregovaných ukazatelů (Rámec měření výsledků EIB) za celé portfolium tam, kde to je možné, nebo za daný sektor. To pomáhá vybírat na základě konkrétních výsledků fungující projekty, které odpovídají prioritám EU a v nichž bude zapojení EIB představovat přidanou hodnotu. Při hodnocení jsou stanoveny ukazatele výsledků spolu s výchozími úrovněmi a cíli, které zachycují očekávané hospodářské, sociální a environmentální výsledky operace. Úspěchy se měří porovnáním se stanovenými měřítky výkonnost a sledují se po celou dobu životnosti projektu -

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
u dvou hlavních milníků se podávají zprávy: dokončení projektu a 3 roky poté („po dokončení“) u přímých operací; na konci investičního období a na konci životnosti fondu soukromého kapitálu; a na konci alokačního období u zprostředkovaných úvěrů. Zmíněné ukazatele se týkají následujících oblastí: i) podepsaná částka podle regionu, ii) vyplacená částka podle regionu, iii) pokrok při dosazování vyváženého rozdělování činností podle země, iv) rozčlenění činností mezi různé cíle, v) objem poskytování úvěrů a financování v oblasti změny klimatu a dopad na absolutní a relativní snížení emisí skleníkových plynů, vi) počet projektů posouzených z hlediska klimatického rizika, vii) počet a objem finančních operací kombinovaných s granty EU a viii) počet a objem finančních operací spolufinancovaných s ostatními mezinárodními finančními institucemi.
 EIB poskytne Komisi o každé finanční operaci kryté zárukou EU statistické, finanční a účetní údaje nezbytné k tomu, aby EIB splnila svou povinnost podávat zprávy nebo požadavky Účetního dvora, spolu s osvědčením auditora o nesplacených částkách finančních operací EIB.
 Do 31. prosince 2021 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou hodnotící zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí.
 2.2.Systém řízení a kontroly
 2.2.1.Zjištěná rizika
 Riziko pro rozpočet EU souvisí s rozpočtovou zárukou, kterou EIB poskytuje Unie na zajištění jejích operací ve třetích zemích. Tato záruka poskytuje komplexní krytí všech plateb, které EIB neobdrží v rámci operací se státními nebo státem řízenými subjekty; pro ostatní operace kryje pouze politická rizika, přičemž dochází ke sdílení rizik mezi Unií a EIB.
 Návrh předpokládá navýšení celkového stropu finančních operací EIB v rámci záruky EU uvolněním dodatečné částky 3 miliardy EUR uvedené v rozhodnutí. Změněné rozhodnutí Komise také navrhuje navýšení celkového stropu o 2,3 miliardy EUR na finanční operace EIB pro soukromý sektor na projekty podporující uprchlíky a/nebo hostitelská společenství. V této souvislosti je třeba říci, že tento mandát bude založený na komplexní záruce, nikoli jen na záruce politických rizik. Komplexní záruka se bude vztahovat na finanční operace EIB pro soukromý sektor coby součást strategické reakce zaměřené na hlavní příčiny migrace.
 Proto bude celkový strop navýšený z 27 miliard EUR na 32,3 miliard během období 2014-2020.
 V každém případě je záruka Unie omezena na 65 % celkové částky vyplacených úvěrů a poskytnutých záruk po odečtení uhrazených částek a přičtení všech souvisejících částek.
 Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce na půjčky EIB třetím zemím bude aktivována pouze tehdy, bude-li ze strany EIB skutečně žádáno o čerpání záruky, kterou nebude možné plně pokrýt ze záručního fondu. Jakkoli takové použití rozpočtu (tzn. nad rámec záručního fondu) je považováno za vysoce nepravděpodobné, komentáře související s rozpočtovou linií odrážejí finanční potřeby, které mohou nastat v případě žádosti o platbu ze strany EIB v souvislosti s problémem krytým zárukou EU.
 V roce 2015 a během prvního pololetí roku 2016 byl záruční fond použit na krytí prodlení se splácením úvěrů v Sýrii. Ve výročních zprávách Komise pro EP a Radu ohledně záruk krytých obecným rozpočtem se analyzují ukazatele rizika v zemi, která naznačují vývoj z hlediska hrozby prodlení. Zpráva uvádí informace o kvantitativních hlediscích rizik pro rozpočet EU. Ovšem kvalita rizik závisí na typu operace


text:
a postavení dlužníků. Posouzení rizik v této zprávě vychází z informací o hospodářské a finanční situaci, ratingu a jiných známých skutečnostech týkajících se zemí, které získaly zaručené úvěry.
 2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly
 Komise odpovídá za řízení EU záruky. Finanční operace EIB v kontextu změněného rozhodnutí se provádějí podle standardního jednacího řádu EIB a ověřené bankovní praxe. EIB a Komise uzavřely smlouvu podrobně upravující ustanovení a postupy související s prováděním navrženého rozhodnutí. Viz také výše uvedenou část „Pravidla pro sledování a podávání zpráv“.
 2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb
 n.r.
 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 EIB nese hlavní odpovědnost za přijetí opatření na prevenci podvodů, zejména uplatňováním „Zásad EIB v oblasti prevence a potírání korupce, podvodů, legalizace výnosů z trestné činnosti a financování terorismu v činnosti Evropské investiční banky“. EIB zavedla zásady týkající se špatně regulovaných, netransparentních a nespolupracujících jurisdikcí.
 Cílem EIB je prosazovat přísnou politiku zaměřenou proti daňovým podvodům a dalším škodlivým daňovým praktikám ve všech svých činnostech, včetně úvěrování za účasti finančních zprostředkovatelů. Neustále sleduje vývoj mezinárodních standardů s cílem zachovat si přední postavení v rámci IFI v boji proti těmto škodlivým praktikám, a zajistit, aby její zásady týkající se špatně regulovaných, netransparentních a nespolupracujících jurisdikcí vždy držely krok s reálným vývojem.
 AML-CFT rámec skupiny EIB aktualizovaný v roce 2014 a zveřejněný na internetových stránkách EIB zavádí klíčové principy upravující problematiku legalizace výnosů z trestné činnosti, korupce a daňových a jiných podvodů a souvisejících hledisek bezúhonnosti činností skupiny EIB; smyslem je zabránit jakémukoli zapletení skupiny EIB, jejích správních orgánů, personálu a partnerů do legalizace výnosů z trestné činnosti, financování terorismu a jiné trestné činnosti.
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 Stávající rozpočtové položky
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh
 výdaje
 Příspěvek
 Číslo
 [...][Název.............................................]
 RP/NRP
 11
 zemí ESVO
 12
 kandidátských zemí
 13
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 4
 01.0305 EU záruka na úvěry EIB
 a úvěrové záruky na operace ve
 třetích zemích
 01.0306 Poskytování prostředků pro záruční
 fond
 RP/NRP
 NE
 NE
 NE
 NE
 NE
 NE
 NE
 NE
 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 Číslo
 Okruh 4
 GŘ: ECFIN
 Rok
 2014
 14
 Rok
 2015
 Rok
 2016
 Rok
 2017
 Roky
 2018-2020
 CELKEM
 • Operační prostředky
 Číslo rozpočtové položky: 01 0305
 Závazky
 (1)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Platby
 (2)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Číslo rozpočtové položky: 01 0306
 Dodatečné závazky
 (1a)
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Další platby
 (2a)
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
 15
 Číslo rozpočtové položky
 (3)
 CELKEM prostředky
 pro GŘ<.......>
 Závazky
 =1+1a +3
 -
 -
 -
 -
 Platby
 =2+2a
 +3
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 +


text:
115
 • CELKEM operační prostředky
 Závazky
 (4)
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Platby
 (5)
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM
 (6)
 CELKEM prostředky
 na OKRUH 4
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 =4+ 6
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Platby
 =5+ 6
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 5
 ‚Správní výdaje‘ Žádné další správní náklady nejsou
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 N
 Rok
 N+1
 Rok
 N+2
 Rok
 N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 GŘ: <.......>
 • Lidské zdroje
 • Ostatní správní výdaje
 GŘ CELKEM <.......>
 Prostředky
 CELKEM prostředky
 na OKRUH 5
 víceletého finančního rámce
 (Závazky celkem = platby celkem)
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2014
 Rok
 2015
 Rok
 2016
 Rok
 2017
 Roky
 2018 – 2020
 CELKEM
 CELKEM prostředky
 z OKRUHU 1 až 5
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Platby
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky
 X
 Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy
 ⇩
 Rok
 2014
 Rok
 2015
 Rok
 2016
 Rok
 2017
 Roky
 2018 – 2020
 CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh
 16
 Průměrné náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Celkový počet
 Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2
 Zlepšit profil EU, vnější zastoupení a vztahy s EIB a EBRD, dalšími mezinárodními finančními institucemi a odpovídajícími hospodářskými fóry s cílem posílit soudržnost mezi jejich strategiemi a působením a vnějšími prioritami EU
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 NÁKLADY CELKEM
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Odhadovaný dopad na operační prostředky lze shrnout následovně:
 • 01 0305 - „EU záruka na úvěry EIB a úvěrové záruky na operace ve třetích zemích“
 Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce na půjčky EIB třetím zemím bude aktivována pouze tehdy, bude-li skutečně žádáno o čerpání záruky, kterou nebude možné plně pokrýt ze záručního fondu.
 • 01 0306 – „Poskytování prostředků pro záruční fond“
 Prostředky pro Záruční fond pro vnější vztahy musejí být zajištěny v souladu s příslušným nařízením (nařízení Rady (EC, Euratom) č. 480/2009). Podle tohoto nařízení se úvěry zajišťují na základě nevyplacené částky na konci roku. Výše prostředků se počítá na začátku roku „n“ jako rozdíl mezi cílovou částkou (9 % neuhrazené částky) a vlastního kapitálu fondu na konci roku „n-1“. Tato výše prostředků je v roce „n“ převedena do návrhu rozpočtu na rok „n+1“ a vyplacena v jedné transakci na počátku roku „n+1“ z položky 01


text:
0306 do záručního fondu.
 Záruční fond také kryje makrofinanční asistenci a úvěry Euratom, které jsou mimo rozsah navrženého rozhodnutí. Proto odhadované rozpočtové potřeby zohledňují stávající podepsané operace i potenciální nové operace v rámci těchto dvou aktivit. Skutečná roční potřeba na zajištění prostředků pro záruční fond v období 2014-2020 bude nakonec záviset na skutečném rytmu podepisování, rozdělování a splácení úvěrů v rámci tří aktivit, a na vývoji aktiv záručního fondu.
 Níže uvedená tabulka ukazuje očekávané činnosti v rámci vnější akce, kryté záručním fondem v období 2014-2026 (objem podpisů a vyplácení úvěrů).
 Předpově (32,3 miliard EUR) pro období 2014 – 2026 s ohledem na úvěry EIB, MFA a EURATOM
 CELKEM ZÚďSTATEK (EIB + MFA + EURATOM)
 Konec roku 2014
 Konec roku 2015
 Konec roku 2016
 Konec roku 2017
 Konec roku 2018
 Konec roku 2019
 Konec roku 2020
 Konec roku 2021
 Konec roku 2022
 Konec roku 2023
 Konec roku 2024
 Konec roku 2025
 Konec roku 2026
 Zůstatky emisí
 26 353
 28 451
 30 744
 32 730
 35 198
 36 654
 37 713
 38 278
 37 981
 36 841
 34 568
 32 562
 30 320
 Snížení zůstatků počínaje rokem 2021 souvisí s absencí předpovědí pro příští období mandátu EIB.
 3.2.3.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 X
 Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
 Odhadovaná výše dodatečných rozpočtových potřeb je uvedena výše v části ‚Odhadovaný dopad na výdaje‘ (115 milionů EUR na období 2018-2020); bude kryta přesuny v rámci Okruhu 4, nebo - jako poslední možnost - s použitím nepřiděleného rozpětí.
 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
 X
 Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 ◻
 na vlastní zdroje
 X
 na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka:
 Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce
 Dopad návrhu/podnětu
 17
 Rok
 N
 Rok
 N+1
 Rok
 N+2
 Rok
 N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ...
 U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.
 Pokud záruční fond přesáhne cílovou částku, rozdíl se přidělí na obecnou rozpočtovou položku.
 Způsob výpočtu možného dopadu na příjmy je podrobně uveden výše: „Odhadovaný dopad na operační prostředky“ - v části věnované fungování záručního fondu.
 (1)
 COM(2016) 385 ze dne 7.6.2016.
 (2)
 Hodnocení Záručního fondu pro vnější vztahy bylo zveřejněno na adrese http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm.
 (3)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2014/EU ze dne 16. dubna 2014, kterým se poskytuje záruka EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii (Úř. věst. L 135, 8.5.2014, s. 1).
 (4)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2016/590 ze dne 11. dubna 2016 o uzavření Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie (Úř. věst. L 103, 19.4.2016, s. 1).
 (5)
 Dokument EIB Climate Strategy – Mobilising finance for the transition to a low-carbon and climate-resilient economy(„Strategie EIB v oblasti klimatu – Mobilizace finančních prostředků na přechod k nízkouhlíkovému hospodářství odolnému vůči změně klimatu“), který EIB přijala dne 22. září 2015.
 (6)
 ABM: activity-based management (řízení podle činností); ABB: activity-based budgeting (sestavování rozpočtu podle činností).
 (7)


text:
Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
 (8)
 http://www.eib.org/projects/cycle/monitoring/rem.htm
 (9)
 SWD (2016) XXX konečná verze ze dne XX.XX.2016.
 (10)
 Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 (11)
 Rozdíl RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 (12)
 ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 (13)
 Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.
 (14)
 Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 (15)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (16)
 Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např.: počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 (17)
 Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 14.9.2016
 COM(2016) 583 final
 PŘÍLOHA
 Regionální stropy
 návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady,
 kterým se mění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2014/EU ze dne16. dubna 2014, kterým se poskytuje záruka EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii
 REGIONÁLNÍ STROPY
 A. Země usilující o přistoupení k EU: 9 679 000 000 EUR, z toho 9 239 000 000 EUR v rámci obecného mandátu a 440 000 000 EUR v rámci mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru.
 B. Země v rámci evropské politiky sousedství a partnerství: 18 374 000 000 EUR, které se dělí na tyto podstropy:
 i) země Středomoří: 12 366 000 000 EUR, z toho 10 506 000 000 EUR v rámci obecného mandátu a 1 860 000 000 EUR v rámci mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru;
 ii) východní Evropa, jižní Kavkaz a Rusko: 6 008 000 000 EUR;
 C. Asie a Latinská Amerika: 3 785 000 000 EUR, které se dělí na tyto podstropy:
 i) Latinská Amerika: 2 543 000 000 EUR;
 ii) Asie: 1 040 000 000 EUR;
 iii) Střední Asie: 202 000 000 EUR;
 D. Jižní Afrika: 462 000 000 EUR.
 Řídící orgány EIB mohou po konzultaci Komise rozhodnout o tom, aby bylo v rámci celkového pevně stanoveného stropu přerozděleno až 20 % regionálních podstropů v rámci regionů a až 20 % regionálních stropů mezi regiony. Celková částka ve výši 2 300 000 000 EUR vyčleněná v rámci mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru v písmenech A a B se nemění.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 14.9.2016
 COM(2016) 583 final
 PŘÍLOHA
 Potenciálně způsobilé regiony a země
 návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady,
 kterým se mění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2014/EU ze dne 16. dubna 2014. kterým se poskytuje záruka EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii
 POTENCIÁLNĚ ZPŮSOBILÉ REGIONY A ZEMĚ
 A. Země usilující o přistoupení k EU
 1. Kandidátské země
 Albánie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora, Srbsko, Turecko
 2. Potenciální kandidátské země
 Bosna a Hercegovina, Kosovo
 B. Země


text:
v rámci evropské politiky sousedství a partnerství
 1. Země Středomoří
 Alžírsko, Egypt, Jordánsko, Libanon, Libye, Maroko, Palestina, Sýrie, Tunisko
 2. Východní Evropa, jižní Kavkaz a Rusko
 Východní Evropa: Bělorusko, Moldavská republika, Ukrajina
 Jižní Kavkaz: Arménie, Ázerbájdžán, Gruzie
 Rusko
 C. Asie a Latinská Amerika
 1. Latinská Amerika
 Argentina, Bolívie, Brazílie, Ekvádor, Guatemala, Honduras, Kolumbie, Kostarika, Kuba, Mexiko, Nikaragua, Panama, Paraguay, Peru, Salvador, Uruguay, Venezuela
 2. Asie
 Afghánistán, Bangladéš, Bhútán, Čína, Filipíny, Indie, Indonésie, Írán, Irák, Jemen, Kambodže, Laos, Malajsie, Maledivy, Mongolsko, Myanmar/Barma, Nepál, Pákistán, Šrí Lanka, Thajsko, Tchaj-wan, Vietnam
 3. Střední Asie
 Kazachstán, Kyrgyzstán, Tádžikistán, Turkmenistán, Uzbekistán
 D. Jižní Afrika
 Jihoafrická republika
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 14.9.2016
 COM(2016) 583 final
 PŘÍLOHA
 Způsobilé regiony a země
 návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady,
 kterým se mění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2014/EU ze dne 16. dubna 2014, kterým se poskytuje záruka EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii
 ZPŮSOBILÉ REGIONY A ZEMĚ
 A. Země usilující o přistoupení k EU
 1. Kandidátské země
 Albánie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora, Srbsko, Turecko
 2. Potenciální kandidátské země
 Bosna a Hercegovina, Kosovo
 B. Země v rámci evropské politiky sousedství a partnerství
 1. Země Středomoří
 Alžírsko, Egypt, Jordánsko, Libanon, Libye, Maroko, Palestina, Tunisko
 2. Východní Evropa, jižní Kavkaz a Rusko
 Východní Evropa: Bělorusko, Moldavská republika, Ukrajina
 Jižní Kavkaz: Arménie, Ázerbájdžán, Gruzie
 Rusko
 C. Asie a Latinská Amerika
 1. Latinská Amerika
 Argentina, Bolívie, Brazílie, Ekvádor, Guatemala, Honduras, Kolumbie, Kostarika, Mexiko, Nikaragua, Panama, Paraguay, Peru, Salvador, Uruguay, Venezuela
 2. Asie
 Bangladéš, Bhútán, Čína, Filipíny, Indie, Indonésie, Irák, Jemen, Kambodža, Laos, Malajsie, Maledivy, Mongolsko, Myanmar/Barma, Nepál, Pákistán, Šrí Lanka, Thajsko, Vietnam
 3. Střední Asie
 Kazachstán, Kyrgyzstán, Tádžikistán, Turkmenistán, Uzbekistán
 D. Jižní Afrika
 Jihoafrická republika


text:
 |
 52014PC0707
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se ruší nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí /* COM/2014/0707 final - 2014/0334 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Nařízení Rady (EHS) č. 3030/93
 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků
 pocházejících ze třetích zemí se vztahuje na dovoz textilních
 výrobků pocházejících ze třetích zemí, s nimiž Evropské
 společenství uzavřelo dvoustranné dohody, podepsalo protokoly nebo
 uzavřelo jiná ujednání.
 Evropská unie v posledních letech pouze
 zachovávala dvoustranné dohody o obchodu s textilními výrobky s
 Ruskem a Srbskem v platnosti. Po přistoupení Ruska k WTO
 a vstupu dohody o stabilizaci a přidružení se Srbskem v
 platnost pozbylo nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 svůj hlavní
 účel.
 Kromě toho nařízení (EHS)
 č. 3030/93 bylo použito pro stanovení množstevních limitů pro
 některé textilní výrobky pocházející z Čínské lidové republiky
 během omezeného období a pro případné využití přechodného
 ochranného mechanismu pro určité produkty ve vztahu k Číně.
 Platnost tohoto mechanismu skončila dne 11. prosince 2013.
 Tento návrh proto za účelem podpory
 právní jistoty stanoví zrušení nařízení Rady (EHS) č. 3030/93.
 2014/0334 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY,
 kterým se ruší nařízení Rady (EHS)
 č. 3030/93 o společných pravidlech dovozu některých textilních
 výrobků pocházejících ze třetích zemí
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Nařízení Rady (ES)
 č. 3030/93[1]
 vstoupilo v platnost dne 9. listopadu 1993 a používalo se od 1. ledna
 1993.
 (2) Dne 22. srpna 2012
 přistoupila Ruská federace ke Světové obchodní organizaci. V důsledku toho zůstala Republika
 Srbsko poslední zemí, s níž měla Evropská unie dvoustranou dohodu
 o obchodu s textilními výrobky.
 (3) Dne 29. dubna 2008 byla
 podepsána Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými
 společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a
 Republikou Srbsko na straně druhé[2].
 Tato dohoda vstoupila v platnost dne 1. září 2013. Dne 1. února 2010
 vstoupila v platnost Prozatímní dohoda o obchodu a obchodních záležitostech
 mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Republikou Srbsko na
 straně druhé[3].
 Od té doby se nařízení (EHS) č. 3030/93 již
 na Republiku Srbsko nevztahuje.
 (4) Platnost hlavy I
 nařízení Rady (ES) č. 427/2003[4]
 skončila dne 11. prosince 2013. Proto již není možné ukládat ochranná
 opatření prostřednictvím tohoto mechanismu.
 (5) Za okolností popsaných
 v 1. až 4. bodě odůvodnění by za účelem podpory právní
 jistoty mělo být nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 zrušeno,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Zrušení
 nařízení (EHS) č. 3030/93
 Nařízení (EHS) č. 3030/93 se
 zrušuje.
 Článek 2
 Vstup
 v platnost a použitelnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 [1] Nařízení Rady (EHS)
 č. 3030/93 ze


text:
dne 12. října 1993 o společných pravidlech dovozu
 některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí
 (Úř. věst. L 275, 8.11.1993, s. 1).
 [2] Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými
 společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a
 Republikou Srbsko na straně druhé (Úř. věst. L 278, 18.10.2013,
 s. 16).
 [3] Prozatímní dohoda o obchodu a
 obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím na jedné straně
 a Republikou Srbsko na straně druhé (Úř. věst. L 28, 30.1.2010,
 s. 2).
 [4] Nařízení Rady (ES)
 č. 427/2003 o přechodném ochranném mechanismu pro určité dovážené
 produkty pocházející z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 65,
 8.3.2003, s. 1).


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 22.9.2016
 COM(2016) 617 final
 2016/0296(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní námořní organizaci během 70. a 71. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí, pokud jde o schválení a přijetí změn přílohy VI úmluvy MARPOL, které se týkají vymezení Baltského a Severního moře jako kontrolních oblastí emisí oxidů dusíku a nabytí účinnosti tohoto vymezení
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Předmětem tohoto návrhu Komise je stanovení postoje Unie na 70. a 71. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace, pokud jde o schválení a přijetí změn přílohy VI Mezinárodní úmluvy o zabránění znečišťování z lodí (dále jen „úmluva MARPOL“), které se týkají vymezení Baltského a Severního moře jako kontrolních oblastí emisí oxidů dusíku (dále také jen „oblasti NECA“) a souvisejícího nabytí účinnosti.
 Za účelem prevence, snižování a kontroly emisí oxidů dusíku (NOx) z lodí stanoví příloha VI úmluvy MARPOL možnost vymezit na žádost stran, jež mají určitý společný zájem v konkrétní mořské oblasti, kontrolní oblast emisí oxidů dusíku. Žádost o vymezení musí být předložena Mezinárodní námořní organizaci, jež musí potřebné změny přílohy VI úmluvy MARPOL posoudit, schválit a přijmout, tak aby navrhované vymezení určité mořské oblasti jakožto oblasti NECA mohlo vstoupit v platnost a nabýt účinnosti. Přílohu VI úmluvy MARPOL ratifikovaly všechny členské státy EU s výjimkou Rakouska a Maďarska.
 Vymezení prvních oblastí NECA, jež vznikly v severoamerických mořích a v oblastech Karibského moře spadajících do pravomoci Spojených států, nabylo účinnosti dne 1. ledna 2016. Při provozu v těchto mořských oblastech budou muset motory, které jsou instalovány na lodích postavených po tomto datu, splňovat „požadavky úrovně III“ stanovené v příloze VI úmluvy MARPOL.
 Nejběžnějšími dostupnými technologiemi snižování emisí, jež by zajistily soulad s požadavky úrovně III, jsou systémy recirkulace výfukových plynů, systémy selektivní katalytické redukce nebo motory (částečně) poháněné zkapalněným zemním plynem.
 Očekávajíce značné přínosy pro životní prostředí a zdraví a po vzoru severoamerického postupu se všechny státy při pobřeží Baltského a Severního moře společně rozhodly navrhnout Mezinárodní námořní organizaci, aby byla obě moře vymezena jakožto oblasti NECA, a postupem času se tak výrazně snížilo celkové množství emisí NOx pocházejících z lodí.
 Emise NOx z lodí v Baltském a Severním moři významně přispívají ke znečištění ovzduší, zejména ve velkých pobřežních městech. Ovzduší je kontaminováno tuhými znečišťujícími látkami, přízemním ozonem a koncentracemi oxidu dusičitého (NO2), přičemž všechny tyto látky mají nepříznivé účinky na lidské zdraví. Přísun dusíku do mořského a suchozemského prostředí prostřednictvím atmosférické depozice rovněž přispívá k eutrofizaci moře a pevniny.
 Eutrofizace je přitom v Baltském moři velikým problémem. Emise NOx z lodí se atmosférickou depozicí podílejí na celkovém přísunu dusíku do mořského prostředí, čímž problém eutrofizace Baltského moře zhoršují. Uplatňováním požadavků úrovně III v návaznosti na vymezení Baltského moře jakožto oblasti NECA by se mohla eutrofizace v několika oblastech Baltského moře snížit až o 20–30 %.
 Pokud jde o Severní moře, nebudou-li přijata žádná regulační opatření, emise NOx ze zdejší lodní dopravy se budou ve státech při pobřeží Severního moře v roce 2030 podílet na


text:
průměrných ročních koncentracích NOx ve vnějším ovzduší 7 až 24 %. Podíl lodní dopravy na depozici dusíku ve státech při Severním moři se pohybuje od 2 % do 5 %. Očekává se, že pokud bude Severní moře vymezeno coby kontrolní oblast emisí oxidů dusíku, tento podíl emisí z lodní dopravy v Severním moři se sníží přibližně o jednu třetinu.
 2.
 DOSAVADNÍ VÝVOJ
 Poté, co státy při pobřeží Baltského a Severního moře vyjádřily své preference, aby byly Baltské a Severní moře vymezeny jako oblasti NECA v paralelním synchronizovaném postupu, byl vypracován plán, který stanoví kroky vedoucí k tomuto souběžnému vymezení a k souvisejícímu nabytí účinnosti.
 Plán
 1
 předpokládá, že obě žádosti o vymezení budou Mezinárodní námořní organizaci předloženy v červenci 2016, aby je Výbor pro ochranu mořského prostředí na svém 70. zasedání (v říjnu 2016) mohl schválit a na svém 71. zasedání (na jaře 2017) pak přijmout. Jako datum, k němuž by mělo vymezení obou oblastí NECA nabýt účinnosti, je navrhován 1. leden 2021, tak aby měly hospodářské subjekty dostatek času se na změnu připravit a přizpůsobit se jí.
 V souvislosti s vymezením obou oblastí NECA proběhly komplexní přípravné práce, v jejichž rámci byly popsány související dopady a přínosy, a návrhy obou žádostí o vymezení byly posléze v květnu 2016 v Rusku a Dánsku projednány na odborných seminářích. (Konečné) návrhy žádostí byly také 19. května 2016 a 29. června 2016 v Radě poskytnuty členům Pracovní skupiny pro námořní dopravu.
 Helsinská komise na 50. zasedání vedoucích delegací, které se konalo ve dnech 15. a 16. června 2016 v Estonsku, v souladu s plánem odsouhlasila, aby příslušné pobřežní státy žádost o vymezení oblasti NECA podaly 1. července 2016 Mezinárodní námořní organizaci. V návaznosti na souhlas Helsinské komise přistoupily k paralelnímu podání žádosti státy při Severním moři, aby byl dodržen harmonogram pro souběžné schválení a přijetí žádostí Mezinárodní námořní organizací, jak bylo vytyčeno ve společném plánu.
 3.
 ZMĚNY PŘÍLOHY VI ÚMLUVY MARPOL
 V souladu s kritérii a postupem, které jsou stanoveny pro návrhy vymezení konkrétních mořských oblastí jako oblastí NECA v pravidle č. 13.6 a v dodatku III k příloze VI úmluvy MARPOL, je žádost států při pobřeží Baltského a Severního moře spojena s potřebnými změnami pravidla č. 13 odstavců 5.1, 5.2 a 5.3, jež by Severní a Baltské moře zařadily k oblastem NECA již vymezeným v Severní Americe a v oblastech Karibského moře spadajících do pravomoci Spojených států a jež by zároveň upřesnily, že vymezení Severního a Baltského moře jakožto oblastí NECA nabude účinnosti dne 1. ledna 2021.
 Poté, co státy při Severním a Baltském moři navrhované změny dne 1. července 2016 předložily Mezinárodní námořní organizaci, se očekává, že tyto změny na svém 70. zasedání (plánovaném na dny 24. až 28. října 2016) zváží a schválí Výbor pro ochranu mořského prostředí a že následně budou změny tomuto výboru předloženy znovu, aby je na svém 71. zasedání (plánovaném na jaro 2017) přijal.
 Jakmile budou výše uvedené změny pravidla č. 13 přílohy VI úmluvy MARPOL výborem schválena a přijata, budou o nich informovány smluvní strany


text:
přílohy VI úmluvy MARPOL, aby je mohly odsouhlasit.
 4.
 PŘÍSLUŠNÉ PRÁVNÍ PŘEDPISY EU A PRAVOMOCI EU
 Vymezení oblastí NECA ve vodách EU by významně přispělo k dosažení cílů unijní environmentální politiky, jež usiluje o zachování, ochranu a zlepšování kvality mořského prostředí a o ochranu lidského zdraví prostřednictvím zlepšování kvality ovzduší. Komise ve svém posouzení dopadů připojeném k balíčku předpisů o čistém ovzduší
 2
 z roku 2013 uvedla, že veškerá rozhodnutí o konkrétních unijních opatřeních k regulaci emisí NOx z lodní dopravy by sice potřebovala samostatnou a podrobnější analýzu, ale že v oblasti lodní dopravy existuje jasný potenciál k nákladově efektivnímu snížení těchto emisí, jež by pomohlo zlepšit kvalitu mořského prostředí a ovzduší.
 Rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí
 3
 vyžaduje, aby členské státy přijaly nezbytná opatření k dosažení nebo zachování „dobrého stavu prostředí“ v mořském prostředí do roku 2020. Dobrým stavem prostředí se rozumí „stav prostředí mořských vod, jenž zajišťuje ekologicky rozmanité a dynamické oceány a moře, které jsou čisté, zdravé a v rámci svých skutečných podmínek výnosné, a je-li využívání mořského prostředí na udržitelné úrovni a zaručuje tak potenciál pro využití a činnosti současných i budoucích generací“ (ustanovení čl. 3 odst. 5 rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí). Má-li být stav prostředí určen jako dobrý, je mimo jiné zapotřebí, aby byla minimalizována eutrofizace v důsledku lidských činností, a zejména její nepříznivé účinky, jako jsou ztráty biologické rozmanitosti, degradace ekosystémů, rozvoj škodlivých řas a nedostatek kyslíku ve vodě u dna (všechny tyto účinky lze přitom pozorovat ve velkém měřítku především v Baltském moři). Pokud se v návaznosti na vymezení Severního a Baltského moře coby oblastí NECA začnou uplatňovat požadavky úrovně III, a omezí se tak přísun dusíku pocházejícího z lodní dopravy, pomůže to členským státům EU ležícím na pobřeží těchto moří dosáhnout „dobrého stavu prostředí“ podle výše zmiňované rámcové směrnice.
 Směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší
 4
 stanoví kromě jiného mezní hodnoty NO2, které mají bránit škodlivým účinkům na lidské zdraví nebo na životní prostředí v důsledku znečištění ovzduší, předcházet jim nebo je snižovat. Mezní hodnota pro roční průměrnou koncentraci NO2 činí 40 μg/m3. Zejména ve státech při pobřeží Severního moře je tato maximální koncentrace v různých regionech a oblastech překračována. Emise z lodní dopravy mohou v Evropě významně přispívat k problémům s místní kvalitou ovzduší, zejména pokud se vezme v úvahu, že v Severním moři vzniká 89 % emisí z lodní dopravy do vzdálenosti 50 námořních mil od pobřeží
 5
 .
 Směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší uznává, že má-li se dosáhnout cílů v ní stanovených, je obzvláště důležité bojovat proti emisím znečišťujících látek u zdroje, zejména pak opatřeními, která by omezovala emise výfukových plynů z motorů různých mobilních a stacionárních zdrojů prostřednictvím norem pro motory či kvalitu paliv.
 Unie zavedla několik právních předpisů, jež regulují emise s pomocí norem pro motory v různých druzích silniční dopravy (u osobních automobilů a nákladních a užitkových vozidel prostřednictvím norem Euro
 6
 ) a u nesilničních pojízdných strojů (u plavidel vnitrozemské plavby a lokomotiv prostřednictvím směrnice o nesilničních pojízdných strojích
 7
 ).


text:
Emise síry pocházející z námořní dopravy v evropských vodách jsou regulovány směrnicí, jež stanoví požadavky na obsah síry v lodních palivech
 8
 . Tato směrnice rovněž do práva Unie provádí vymezení Severního i Baltského moře jakožto kontrolních oblastí emisí oxidů síry (oblastí SECA) podle přílohy VI úmluvy MARPOL. Když 1. ledna 2015 začaly v obou oblastech SECA platit požadavky na nízký obsah síry v palivech, v pobřežních regionech se koncentrace síry snížily.
 Přestože u emisí NOx z mezinárodní námořní dopravy není v právních předpisech Unie regulace u zdroje zajištěna, má se za to, že námořní doprava se významnou měrou podílí na celkovém množství těchto emisí a také na koncentraci a depozici dusíku v Unii a že by se tyto emise měly snížit
 9
 . Protože vymezení Baltského a Severního moře jakožto oblastí NECA podnítí snižování emisí z mezinárodní námořní dopravy, jak o to usilují právní předpisy Unie, mělo by se navrhovaným žádostem o vymezení předloženým Mezinárodní námořní organizaci dostat podpory.
 Vzhledem ke spojitostem mezi navrhovanými změnami přílohy VI úmluvy MARPOL, kterými se vymezují Severní a Baltské moře jako oblasti NECA, a cíli a požadavky stanovenými v rozličných nástrojích unijní legislativy, jejichž cílem je přispívat k zachování, ochraně a zlepšování kvality mořského prostředí a k ochraně lidského zdraví prostřednictvím zlepšování kvality ovzduší, může schválení a přijetí změn přílohy VI úmluvy MARPOL vytvořit rámec pro budoucí vývoj právních předpisů EU v této oblasti.
 5.
 ZÁVĚR
 Jelikož ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie se vztahují i na přijímání změn přílohy VI úmluvy MARPOL Mezinárodní námořní organizací, je zapotřebí, aby Rada přijala rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve vztahu ke změnám přílohy VI úmluvy MARPOL, jimiž se Severní a Baltské moře vymezují jako oblasti NECA a jež mají být schváleny a přijaty Výborem pro ochranu mořského prostředí na jeho 70. a 71. zasedání.
 2016/0296 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní námořní organizaci během 70. a 71. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí, pokud jde o schválení a přijetí změn přílohy VI úmluvy MARPOL, které se týkají vymezení Baltského a Severního moře jako kontrolních oblastí emisí oxidů dusíku a nabytí účinnosti tohoto vymezení
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Za účelem prevence, snižování a kontroly emisí oxidů dusíku (NOx) z lodí stanoví příloha VI Mezinárodní úmluvy o zabránění znečišťování z lodí (MARPOL) možnost vymezit na žádost stran, jež mají určitý společný zájem v konkrétní mořské oblasti, kontrolní oblast emisí NOx (NECA).
 (2)Mezinárodní námořní organizace musí posoudit, schválit a přijmout potřebné změny přílohy VI úmluvy MARPOL, tak aby navrhované vymezení určité mořské oblasti jakožto oblasti NECA mohlo vstoupit v platnost a nabýt účinnosti.
 (3)Smluvní strany přílohy VI úmluvy MARPOL, které se nacházejí při pobřeží Severního a Baltského moře, se společně rozhodly připravit dva návrhy na vymezení obou


text:
moří jakožto oblastí NECA s účinností od 1. ledna 2021.
 (4)Přípravné práce pro podání žádosti o vymezení Baltského moře jako oblasti NECA provedla Komise na ochranu baltského mořského prostředí (též Helsinská komise nebo HELCOM) v rámci Helsinské úmluvy o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře. Vedoucí delegace Helsinské komise na svém setkání dne 16. června 2016 odsouhlasili, aby byl návrh na vymezení Baltského moře jako oblasti NECA předložen ke zvážení na 70. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace.
 (5)Přípravné práce pro podání žádosti o vymezení Severního moře jako oblasti NECA byly provedeny za spolupráce států, které leží při pobřeží Severního moře, na ministerské úrovni.
 (6)O (konečných) předlohách návrhů žádostí o vymezení Severního a Baltského moře jako oblastí NECA, které měly být předloženy Mezinárodní námořní organizaci ke zvážení na 70. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí, byla 19. května 2016 a 29. června 2016 v Radě informována její Pracovní skupina pro námořní dopravu.
 (7)Schválení změn přílohy VI úmluvy MARPOL, které vymezují Severní a Baltské moře jako oblasti NECA, se očekává na 70. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí a jejich přijetí pak na 71. zasedání téhož výboru, které se má uskutečnit v květnu 2017.
 (8)Schválení a přijetí navrhovaných změn přílohy VI úmluvy MARPOL Výborem pro ochranu mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace, kterými se vymezují Severní a Baltské moře jako oblasti NECA, by mělo právní účinek ve smyslu čl. 218 odst. 9 SFEU.
 (9)Sedmý akční program pro životní prostředí
 10
 potvrzuje dlouhodobý cíl Unie v oblasti ovzduší, jenž spočívá v dosažení úrovní kvality ovzduší, které nepovedou k výrazným nepříznivým dopadům a rizikům z hlediska lidského zdraví a životního prostředí, a za tímto účelem vyzývá k plnému dodržování stávajících právních předpisů Unie o kvalitě ovzduší, ke strategickým cílům a akcím pro období po roce 2020, k intenzivnějšímu úsilí v oblastech, kde jsou obyvatelstvo a ekosystémy vystaveny vysokým hladinám látek znečišťujících ovzduší, a ke snížení hladin a depozice acidifikačních a eutrofizačních látek, jakož i úrovně znečištění ovzduší ozonem pod kritické zátěže a hladiny.
 (10)V roce 2013 zaznamenalo celkem 19 z 28 členských států v jedné či vícero monitorovacích stanicích překročení roční mezní hodnoty, kterou stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES
 11
 pro oxid dusičitý (NO2). Z městského obyvatelstva EU-28 žije 9 % v oblastech, kde v roce 2013 došlo v souvislosti s NO2 k překročení roční mezní hodnoty EU a hodnoty podle pokynů Světové zdravotnické organizace pro kvalitu ovzduší
 12
 .
 (11)Je známo, že emise z lodí mají dopad na lidské zdraví, ekosystémy a kvalitu ovzduší v Unii, jelikož dochází k produkci oxidů dusíku (NOx), oxidů síry (SOx), methanu (CH4), tuhých znečišťujících látek a černého uhlíku.
 (12)Podle posouzení dopadů připojeného k balíčku předpisů o čistém ovzduší z prosince 2013
 13
 by se měly po revizi směrnice o obsahu síry v lodních palivech
 14
 výrazně snížit emisy síry pocházející z námořní dopravy, ale úroveň kvality ovzduší v Unii bude i nadále ovlivňována emisemi tuhých znečišťujících látek a NOx z motorů plavidel. Emise NOx z mezinárodní námořní dopravy v evropských vodách by


text:
mohly do roku 2020 a dále dosahovat stejných úrovní jako emise z pozemních zdrojů v Unii
 15
 .
 (13)Postupné snižování znečištění ovzduší v Unii staví na snížení, jehož se dosáhlo právními předpisy, které řeší u zdroje znečištění ovzduší konkrétními látkami a které stanoví mezní hodnoty emisí (NOx), a to mimo jiné normami pro paliva a motory u různých stacionárních a mobilních zdrojů emisí.
 (14)Přestože Unie stanovila normy pro lodní paliva a také povinnosti spočívající v monitorování, vykazování a ověřování emisí, aby bylo životní prostředí a lidské zdraví chráněno před atmosférickými emisemi SOx a CO2 z námořní dopravy a zlepšila se kvalita životního prostředí a lidského zdraví, neexistují v současné době žádné předpisy Unie, jež by u konkrétních zdrojů řešily emise NOx z mezinárodní námořní dopravy.
 (15)Ve sdělení „Program Čisté ovzduší pro Evropu“
 16
 z roku 2013 se zdůrazňuje, že emise z lodní dopravy budou i nadále ovlivňovat kvalitu ovzduší na pevnině a že snížení emisí ze strany odvětví lodní dopravy by mohlo být nákladově efektivní. Také se v něm konstatuje, že vzhledem k mezinárodnímu charakteru lodní dopravy se v zásadě musí upřednostňovat rozvoj politiky na mezinárodní úrovni, jako například vymezení kontrolních oblastí emisí NOx a prosazování norem pro emise NOx, na kterých se již dohodla Mezinárodní námořní organizace. Podle průvodního posouzení dopadů existuje v oblasti lodní dopravy jasný potenciál k nákladově efektivnímu snížení emisí NOx. Vymezení oblastí NECA v mořských oblastech EU by bylo značně přínosné pro životní prostředí a zdraví.
 (16)Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES
 17
 stanoví, že Komise a členské státy rozvíjejí, aniž je dotčen článek 218 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle potřeby dvoustrannou a mnohostrannou spolupráci se třetími zeměmi a příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Mezinárodní námořní organizace, aby se zdokonalila základna pro usnadňování snižování emisí.
 (17)Z výše uvedeného je zřejmé, že schválení a přijetí změn přílohy VI úmluvy MARPOL může vytvořit rámec pro budoucí vývoj právních předpisů EU v této oblasti.
 (18)Za účelem stanovení postoje Unie k přijetí těchto změn by mělo být přijato rozhodnutí Rady na základě čl. 218 odst. 9 SFEU.
 (19)Členské státy by měly podpořit přijetí navrhovaných změn přílohy VI úmluvy MARPOL, kterými se vymezují Severní a Baltské moře jako oblasti NECA, na 70. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí (v říjnu 2016) a jejich následné schválení na 71. zasedání uvedeného výboru (na jaře 2017).
 (20)Unie není členem Mezinárodní námořní organizace ani smluvní stranou úmluvy MARPOL. Je tudíž třeba, aby Rada zmocnila členské státy k vyjádření postoje Unie a k vyjádření souhlasu s tím, aby byly těmito změnami vázány,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 1.Postoj Unie na 70. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace spočívá v podpoře schválení změn přílohy VI úmluvy MARPOL, kterými se Severní a Baltské moře vymezují jako kontrolní oblasti emisí oxidů dusíku.
 2.Tento postoj platí i pro jakákoli jiná zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace, pokud by výbor předmětné změny na svém 70. zasedání neschválil.
 Článek 2
 1.Postoj Unie na 71. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace spočívá


text:
v souhlasu s přijetím změn přílohy VI úmluvy MARPOL, kterými se Severní a Baltské moře vymezují jako kontrolní oblasti emisí oxidů dusíku.
 2.Tento postoj platí i pro jakákoli jiná zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace, pokud by výbor předmětné změny na svém 71. zasedání nepřijal.
 Článek 3
 1.Postoj Unie stanovený v článcích 1 a 2 vyjádří členské státy, jež jsou členy Mezinárodní námořní organizace, jednajíce společně v zájmu Unie.
 2.Drobné úpravy změn uvedených v článcích 1 a 2 mohou zástupci Unie podpořit a odsouhlasit bez dalšího rozhodnutí Rady.
 Článek 4
 Členské státy se zmocňují, aby vyjádřily svůj souhlas s tím, že v zájmu Unie budou vázány změnami uvedenými v článcích 1 a 2.
 Článek 5
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Viz rovněž: https://portal.helcom.fi/meetings/HOD 49-2015-247/MeetingDocuments/4-29 Roadmap for designating a NECA in the Baltic Sea in parallel with the North Sea.pdf
 (2)
 Viz:
 http://ec.europa.eu/environment/air/clean_air_policy.htm
 (3)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19).
 (4)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES ze dne 21. května 2008 o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu (Úř. věst. L 152, 11.6.2008, s. 1).
 (5)
 Evropská agentura pro životní prostředí, odborná zpráva č. 4/2013 „The Impact of international shipping on European air quality and climate forcing“ (Dopad mezinárodní lodní dopravy na kvalitu ovzduší a klima v Evropě), 14.3.2013, s. 38.
 (6)
 Například nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 ze dne 20. června 2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla (Úř. věst. L 171, 29.6.2007, s. 1) nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 ze dne 18. června 2009 o schvalování typu motorových vozidel a motorů z hlediska emisí z těžkých nákladních vozidel (Euro VI) a o přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidel.
 (7)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/68/ES ze dne 16. prosince 1997 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti emisím plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic ze spalovacích motorů určených pro nesilniční pojízdné stroje (Úř. věst. L 59, 27.2.1998, s. 1).
 (8)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/802 ze dne 11. května 2016 o snižování obsahu síry v některých kapalných palivech (Úř. věst. L 132, 21.5.2016, s. 58).
 (9)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES ze dne 23. října 2001 o národních emisních stropech pro některé látky znečisťující ovzduší (Úř. věst. L 309, 27.11.2011, s. 22).
 (10)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1386/2013 ze dne 20. listopadu 2013 o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“ (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 171).
 (11)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES o kvalitě vnějšího ovzduší


text:
a čistším ovzduší pro Evropu (Úř. věst. L 152, 11.6.2008, s. 1).
 (12)
 Evropská agentura pro životní prostředí, zpráva č. 5/2015 „Air quality in Europe“ (Kvalita ovzduší v Evropě), 30.11.2015, s. 30, s. 40.
 (13)
 Pracovní dokument útvarů Komise č. 531/2013, posouzení dopadů ke sdělení Komise – program Čisté ovzduší pro Evropu, návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší ze středních spalovacích zařízení, návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší a o změně směrnice 2003/35/ES a návrhu rozhodnutí Rady o přijetí změny Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979.
 (14)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/802 ze dne 11. května 2016 o snižování obsahu síry v některých kapalných palivech (kodifikované znění) (Úř. věst. L 132, 21.5.2016, s. 58).
 (15)
 Evropská agentura pro životní prostředí, odborná zpráva č. 4/2013 „The Impact of international shipping on European air quality and climate forcing“ (Dopad mezinárodní lodní dopravy na kvalitu ovzduší a klima v Evropě), 14.3.2013.
 (16)
 COM(2013/918) final.
 (17)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES ze dne 23. října 2011 o národníchemisních stropech pro některé látky znečisťující ovzduší (Úř. věst. L 309, 27.11.2011, s. 22).


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 17.6.2016
 COM(2016) 400 final
 2016/0186(COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se mění rozhodnutí č. 445/2014/EU o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033
 (Text s významem pro EHP)
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Akci „Evropská hlavní města kultury“ pro roky 2020 až 2033 upravuje rozhodnutí č. 445/2014/EU
 1
 . Rozhodnutí obsahuje v příloze chronologický seznam, v němž je stanoveno, kdy má který členský stát nárok získat titul (dva členské státy ročně). Výběrové řízení o udělení titulu „Evropské hlavní město kultury“ začíná šest let před rokem platnosti titulu zveřejněním výzvy k podávání přihlášek příslušným vnitrostátním orgánem.
 V porovnání s předchozím rozhodnutím č. 1622/2006/ES
 2
 rozhodnutí č. 445/2014/EU rozšiřuje akci na kandidátské země a potenciální kandidáty na členství v EU za předpokladu, že se ke dni zveřejnění výzvy k podávání přihlášek účastní programu Kreativní Evropa nebo následných programů Unie na podporu kultury. Proto se každým třetím rokem počínaje od roku 2021 (tj. v letech 2021, 2024, 2027, 2030 a 2033) mohou stát držiteli titulu města z kandidátských zemí nebo potenciálních kandidátů. Tato výběrová řízení rovněž začínají nejpozději šest let před rokem platnosti titulu zveřejněním výzvy k podávání přihlášek Komisí.
 Rozhodnutí č. 445/2014/EU však nezahrnuje země Evropského sdružení volného obchodu, které jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „země ESVO EHP“) (Norsko, Island a Lichtenštejnsko). Proto není možné, aby se města v těchto zemích stala v letech 2020 až 2033 držiteli titulu „Evropské hlavní město kultury“.
 Aby se posílily kulturní vazby mezi Evropskou unií a zeměmi ESVO EHP, navrhuje se změnit rozhodnutí č. 445/2014/EU tak, aby se města ze zemí ESVO EHP, která se účastní programu Kreativní Evropa nebo následných programů Unie na podporu kultury, mohla ucházet o titul „Evropské hlavní město kultury“.
 Tato změna by byla v souladu s čl. 167 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle něhož „Unie a členské státy podporují spolupráci v oblasti kultury se třetími zeměmi [...]“.
 Zahrnutí zemí ESVO EHP by navíc bylo také v souladu s článkem 81 Dohody o EHP a článkem 13 jejího protokolu 31 o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 Tímto návrhem se mění rozhodnutí č. 445/2014/EU o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033, a proto vychází ze stejného právního základu, tedy čl. 167 odst. 5 SFEU.
 •Subsidiarita
 Vzhledem k tomu, že rozhodnutí č. 445/2014/EU je právní akt Unie, může být pozměněno pouze prostřednictvím rovnocenného právního aktu. Členské státy nemohou jednat samostatně.
 •Proporcionalita
 Viz výše; nejsou jiné možnosti, jak otevřít akci „Evropská hlavní města kultury“ městům ze zemí ESVO EHP.
 •Volba nástroje
 Viz výše; navrhovaný nástroj: rozhodnutí.
 •Veřejná konzultace
 Komise při přípravě návrhu rozhodnutí o akci „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2020 až 2033 uspořádala od 27. října 2010 do 12. ledna 2011 veřejnou konzultaci a obdržela 212 odpovědí. Jedna z otázek se týkala možnosti otevření akce „Evropské hlavní město kultury“ městům ze zemí, které nejsou členy EU
 3


text:
. Komise se vzhledem ke smíšeným názorům na tuto otázku v tomto okamžiku rozhodla navrhnout částečné otevření akce zemím, které nejsou členy EU, s omezením přístupu na ty země, které usilují o plné členství v Unii.
 Komise se domnívá, že další konzultace není potřebná, neboť návrh nového rozhodnutí má pouze (mírně) rozšířit přístup k akci „Evropské hlavní město kultury“ tak, aby tuto možnost měla také města ESVO EHP.
 3.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Stejně, jako tomu bylo již v případě rozhodnutí č. 455/2014/EU, nemá návrh Komise žádné přímé rozpočtové důsledky, neboť cena Meliny Mercouriové a náklady na členy odborné poroty, které určují orgány a instituce Unie, jsou kryty ze stávajících zdrojů programu Kreativní Evropa na finanční rámec na období 2014–2020, nebo budou kryty z následných programů Unie na podporu kultury na období po roce 2020. Kromě toho návrh nepovede v období 2020 až 2033 ke zvýšení počtu evropských hlavních měst kultury, neboť města ze zemí ESVO EHP budou soutěžit s městy z kandidátských zemí / potenciálních kandidátů, které se již výběrového řízení mohou zúčastnit.
 4.OSTATNÍ PRVKY
 Ve svém návrhu Komise navrhuje:
 otevřít akci „Evropské hlavní město kultury“ účasti měst ze zemí ESVO EHP za předpokladu, že se tyto země ke dni zveřejnění výzvy k podávání přihlášek účastní programu Kreativní Evropa nebo následných programů Unie na podporu kultury,
 v této souvislosti rozšířit otevřené výběrové řízení pro města z kandidátských zemí / potenciálních kandidátů na města ze zemí ESVO EHP,
 udělit titul „Evropské hlavní město kultury“ městu z kandidátské země / potenciálního kandidáta nebo země ESVO EHP v roce 2028 namísto v roce 2027, aby tyto země mohly vyjednat svou účast v programu Unie na podporu kultury, který bude následovat po programu Kreativní Evropa v období 2021 až 2027, dříve než Komise zveřejní příslušnou výzvu k podávání přihlášek nejpozději šest let před rokem platnosti titulu,
 odpovídajícím způsobem upravit časový rozvrh v příloze rozhodnutí č. 445/2014/EU.
 2016/0186 (COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se mění rozhodnutí č. 445/2014/EU o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033
 (Text s významem pro EHP)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 5 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů
 4
 ,
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Cílem rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 445/2014/EU
 5
 je zabezpečit a podpořit rozmanitost kultur v Evropě, vyzdvihnout jejich společné rysy a posílit u občanů pocit příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru. Cílem uvedeného rozhodnutí je rovněž podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst v souladu s jejich příslušnými strategiemi a prioritami.
 (2)V článku 3 rozhodnutí č. 445/2014/EU se stanoví, že přístup k akci Unie „Evropské hlavní město kultury“ mají pouze města z členského státu, z kandidátské země nebo potenciálního kandidáta, nebo ze země, která přistoupí k Unii za okolností uvedených v čl. 3 odst. 5 uvedeného rozhodnutí.
 (3)Akce Unie by rovněž měla


text:
být, za určitých podmínek, otevřena městům ze zemí Evropského sdružení volného obchodu, které jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru („země ESVO EHP“), za účelem posílení kulturních vazeb mezi těmito zeměmi a Evropskou unií v souladu s článkem 81 Dohody o Evropském hospodářském prostoru.
 (4)V období, na které se vztahuje uvedené rozhodnutí, tedy v letech 2020 až 2033, by však z důvodu spravedlivého přístupu k městům v členských státech mělo být městům ze zemí ESVO EHP umožněno zúčastnit se pouze jednoho výběrového řízení o titul. Obdobně by každá země ESVO EHP měla mít možnost stát se v uvedeném období držitelem titulu pouze jednou.
 (5)Kandidátská země, potenciální kandidát nebo země ESVO EHP by se měla stát držitelem titulu „Evropské hlavní město kultury“ v roce 2028 namísto v roce 2027, aby tyto země mohly vyjednat svou účast v programu Unie na podporu kultury, který bude následovat po programu Kreativní Evropa v období 2021 až 2027, dříve než bude zveřejněna příslušná výzva k podávání přihlášek nejpozději šest let před rokem platnosti titulu.
 (6)Rozhodnutí č. 445/2014/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Rozhodnutí č. 445/2014/EU se mění takto:
 1) článek 3 se mění takto:
 a) odstavec 2 se nahrazuje tímto:
 „2. Počet měst, jež jsou držiteli titulu pro daný rok (dále jen „rok platnosti titulu“), nepřekročí tři.
 Titul je udělen v každém roce nejvýše jednomu městu v každém ze dvou členských států uvedených v časovém rozvrhu stanoveném v příloze (dále jen „časový rozvrh“) a v příslušných letech i jednomu městu v zemi ESVO EHP nebo v kandidátské zemi nebo v potenciálním kandidátovi, nebo jednomu městu v zemi, která přistoupí k Unii za okolností uvedených v odstavci 5.“
 b) odstavec 4 se nahrazuje tímto:
 „4. V rámci otevřeného výběrového řízení organizovaného každé tři roky podle časového rozvrhu se o titul na dobu jednoho roku mohou ucházet města v zemích ESVO EHP a v kandidátských zemích a v potenciálních kandidátech, kteří se ke dni zveřejnění výzvy k podávání přihlášek uvedené v čl. 10 odst. 2 účastní programu Kreativní Evropa nebo následných programů Unie na podporu kultury.
 Města v zemích ESVO EHP, kandidátských zemích a potenciálních kandidátech se mohou během období let 2020 až 2033 účastnit pouze jednoho výběrového řízení.
 Každá země ESVO EHP, kandidátská země nebo potenciální kandidát se může během období let 2020 až 2033 stát držitelem titulu pouze jednou.“;
 2) článek 10 se mění takto:
 a) název se nahrazuje tímto:
 „Předběžný výběr a výběr v zemích ESVO EHP, kandidátských zemích a potenciálních kandidátech“;
 b) odstavec 1 se nahrazuje tímto:
 „1. Za organizaci výběrového řízení mezi městy v zemích ESVO EHP, kandidátských zemích a potenciálních kandidátech odpovídá Komise.“;
 c) v odstavci 6 se první pododstavec nahrazuje tímto:
 „6. Porota vypracuje zprávu o výběru týkající se přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města z jedné země ESVO EHP, kandidátské země nebo potenciálního kandidáta.“;
 3) v článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
 „2. V případě zemí ESVO EHP, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů jmenuje


text:
Komise v příslušných letech jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě o výběru vypracované porotou a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.“;
 4) článek 13 se mění takto:
 a) v odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
 „Členský stát nebo země ESVO EHP nebo kandidátská země či potenciální kandidát mohou na tyto schůze jmenovat pozorovatele.“;
 b) v odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
 „Porota předá zprávy o monitorování Komisi, jakož i jmenovaným městům a dotčenému členskému státu nebo zemi ESVO EHP nebo dotčeným kandidátským zemím či potenciálním kandidátům.“;
 5) příloha se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 445/2014/EU ze dne 16. dubna 2014 o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033 a o zrušení rozhodnutí č. 1622/2006/ES (Úř. věst. L 132, 3.5.2014, s. 1).
 (2)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES ze dne 24. října 2006 o zavedení akce Společenství na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro roky 2007 až 2019 (Úř. věst. L 304, 3.11.2006, s. 1).
 (3)
 Analýzu výsledků této konzultace najdete na těchto stránkách:
 http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc/consultation-analysis-results_en.pdf
 (4)
 Úř. věst. C, , s. .
 (5)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 445/2014/EU ze dne 16. dubna 2014 o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033 a o zrušení rozhodnutí č. 1622/2006/ES (Úř. věst. L 132, 3.5. 2014, s. 1).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 17.6.2016
 COM(2016) 400 final
 PŘÍLOHA
 Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění rozhodnutí č. 445/2014/EU o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033
 PŘÍLOHA
 Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění rozhodnutí č. 445/2014/EU o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033
 ČASOVÝ ROZVRH
 2020
 Chorvatsko
 Irsko
 2021
 Rumunsko
 Řecko
 Kandidátská země nebo potenciální kandidát
 2022
 Litva
 Lucembursko
 2023
 Maďarsko
 Spojené království
 2024
 Estonsko
 Rakousko
 Země ESVO EHP, kandidátská země nebo potenciální kandidát
 1
 2025
 Slovinsko
 Německo
 2026
 Slovensko
 Finsko
 2027
 Lotyšsko
 Portugalsko
 2028
 Česká republika
 Francie
 Země ESVO EHP, kandidátská země nebo potenciální kandidát
 2029
 Polsko
 Švédsko
 2030
 Kypr
 Belgie
 Země ESVO EHP, kandidátská země nebo potenciální kandidát
 2031
 Malta
 Španělsko
 2032
 Bulharsko
 Dánsko
 2033
 Nizozemsko
 Itálie
 Země ESVO EHP, kandidátská země nebo potenciální kandidát
 (1)
 Za předpokladu, že toto rozhodnutí vstoupí v platnost dříve, než musí být zveřejněna výzva k podávání přihlášek do výběrového řízení pro rok 2024, tedy šest let před rokem platnosti titulu.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 5.7.2018
 COM(2018) 518 final
 2018/0281(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou jménem Unie v souvislosti s řízením pro řešení sporů ve WTO DS492 – Opatření s dopadem na celní koncese na některé výrobky z drůbežího masa
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 V návaznosti na zprávu panelu WTO přijatou dne 19. dubna 2017 v rámci řízení pro řešení sporů ve WTO DS492 – Opatření s dopadem na celní koncese na některé výrobky z drůbežího masa, které zahájila Čínská lidová republika proti Evropské unii, bylo nutné, aby se EU řídila výslednými zjištěními. Panel dospěl k závěru, že při přidělování množství v rámci celních kvót dodavatelským zemím podle pravidel WTO měla EU zohlednit jako „zvláštní okolnost“ zvýšenou schopnost Číny vyvážet výrobky z drůbežího masa do EU po uvolnění sanitárních opatření v červenci 2008. Přiměřená lhůta pro provedení zprávy panelu podle pravidel WTO začala běžet dne 19. dubna 2017.
 Dne 12. března 2018 pověřila Rada Komisi zahájením jednání s Čínou o oboustranně přijatelném řešení. Výsledkem jednání s Čínou je návrh dohody ve formě výměny dopisů, která byla parafována dne 18. června 2018 v Ženevě (dále jen „dohoda“). Dohoda by měla respektovat práva ostatních dodavatelů, která byla dohodnuta v souvislosti s bývalým článkem XXVIII dohody GATT. Komise také musí stanovit transparentní a náležitou správu celních kvót.
 Thajsko uvedlo, že souhlasí s přidělením celních kvót pro Čínu, jak je stanoveno v dohodě, a očekáváme, že brzy (a v každém případě před podpisem této dohody) obdržíme písemné potvrzení.
 Evropská komise proto navrhuje, aby Rada přijala rozhodnutí o uzavření dohody.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Nevztahuje se na tento návrh – opatření se přijímá v rámci provádění zprávy panelu WTO jakožto povinnosti Unie v rámci Dohody o WTO.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Nevztahuje se na tento návrh – opatření se přijímá v rámci provádění zprávy panelu WTO jakožto povinnosti Unie v rámci Dohody o WTO.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) ve spojení s čl. 218 odst. 6 SFEU, který se týká uzavírání mezinárodních dohod.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. e) Smlouvy o fungování Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
 •Proporcionalita
 Opatření se přijímá v rámci provádění zprávy panelu WTO jakožto povinnosti Unie v rámci Dohody o WTO.
 •Volba nástroje
 Podle čl. 218 odst. 6 SFEU musí Rada přijmout rozhodnutí, kterým dá zmocnění k uzavření dohody.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Zpětná hodnocení / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Nevztahuje se na tento návrh – opatření se přijímá v rámci provádění zprávy panelu WTO jakožto povinnosti Unie v rámci Dohody o WTO.
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 Zveřejnění plánu, pravidelné konzultace se zástupci průmyslu, zúčastněnými stranami a členskými státy. Ve zpětné vazbě Evropského obchodního sdružení pro drůbež, vejce a zvěřinu – EPEGA (European Poultry, Egg and Game


text:
Association) obdržené v lednu 2018 v návaznosti na zveřejnění plánu konzultací je vyjádřena jasná podpora otevření těchto dodatečných kvót.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Nevztahuje se na tento návrh – opatření se přijímá v rámci provádění zprávy panelu WTO jakožto povinnosti Unie v rámci Dohody o WTO.
 •Posouzení dopadů
 Nevztahuje se na tento návrh – opatření se přijímá v rámci provádění zprávy panelu WTO jakožto povinnosti Unie v rámci Dohody o WTO.
 •Účelnost a zjednodušování právních předpisů
 Nevztahuje se na tento návrh – opatření se přijímá v rámci provádění zprávy panelu WTO jakožto povinnosti Unie v rámci Dohody o WTO.
 •Základní práva
 Nevztahuje se na tento návrh.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Viz finanční výkaz.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Komise navrhuje Radě, aby dohoda ve formě výměny dopisů s Čínou byla jménem Unie uzavřena.
 Výsledky dohody jsou následující:
 Evropská unie otevře tyto celní kvóty:
 Celní kvótu ve výši 6 060 tun pro celní položku 1602.3929 (se zvláštním přídělem ve výši 6 000 tun pro Čínu a 60 tun pro všechny ostatní), s celní sazbou v rámci kvóty ve výši 10,9 %
 Celní kvótu ve výši 660 tun pro celní položku 1602.3985 (se zvláštním přídělem ve výši 600 tun pro Čínu a 60 tun pro všechny ostatní), s celní sazbou v rámci kvóty ve výši 10,9 %
 Celní kvótu erga omnes ve výši 5000 tun pro celní položku 1602.3219 v rámci kvóty ve výši 8 %
 Komise přijme podle čl. 187 písm. a) nařízení o společné organizaci trhů (nařízení (ES) č. 1308/2013) prováděcí nařízení k rozšíření a správě příslušných kvót.
 Tyto prováděcí předpisy se připravují souběžně s tímto návrhem.
 Jakmile budou kvóty otevřeny, EU a Čína oznámí dohodu Orgánu pro řešení sporů WTO jakožto oboustranně přijatelné řešení v souvislosti se sporem DS492.
 2018/0281 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou jménem Unie v souvislosti s řízením pro řešení sporů ve WTO DS492 – Opatření s dopadem na celní koncese na některé výrobky z drůbežího masa
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhý pododstavcem písm. a) bodem v) této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dne 12. března 2018 Rada zmocnila Komisi k zahájení jednání s Čínou o oboustranně přijatelném řešení v rámci řízení pro řešení sporů ve WTO DS492 – Opatření s dopadem na celní koncese na některé výrobky z drůbežího masa.
 (2)Jednání byla dokončena a dne 18. června 2018 byla parafována dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Čínou.
 (3)V souladu s rozhodnutím Rady [...]
 1
 byla uvedená dohoda jménem Unie podepsána dne [...] s výhradou jejího pozdějšího uzavření.
 (4)Dohoda by měla být schválena jménem Evropské unie,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Uzavírá se dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou v souvislosti s řízením


text:
DS492 Evropská unie – Opatření s dopadem na celní koncese na některé výrobky z drůbežího masa.
 Znění dohody je přiloženo k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou učinit jménem Unie oznámení uvedené v dohodě.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
 Den vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 Příloha
 FINANČNÍ VÝKAZ
 FinancSt/18/2693597
 CM/aj
 6.146.2018.1
 agri.ddg1.a.2(2018)2631461
 DATUM: 7. května 2018
 1.
 ROZPOČTOVÁ POLOŽKA:
 Kapitola 12 – Cla a ostatní poplatky
 PROSTŘEDKY:
 22 844 000 000 EUR
 2.
 NÁZEV: Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou jménem Unie v souvislosti s řízením pro řešení sporu ve WTO DS492 – Opatření s dopadem na celní koncese na některé výrobky z drůbežího masa
 3.
 PRÁVNÍ ZÁKLAD: Smlouva o fungování Evropské unie, a zejména článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy.
 4.
 CÍLE: otevření celních kvót pro některé výrobky z drůbežího masa s přidělením konkrétního množství pro Čínu a množství pro všechny ostatní země, v návaznosti na řízení pro řešení sporů ve WTO – DS 492
 5.
 FINANČNÍ DOPADY
 BĚŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK
 2018
 (v milionech EUR)
 ROZPOČTOVÝ ROK
 2019
 (v milionech EUR)
 NÁSLEDUJÍCÍ ROZPOČTOVÝ ROK
 2020 a dále
 (v milionech EUR)
 5.0
 VÝDAJE
 –
 FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU EU
 (NÁHRADY/INTERVENCE)
 –
 VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ
 –
 JINÝCH SUBJEKTŮ
 –
 –
 –
 5.1
 PŘÍJMY
 –
 VLASTNÍ ZDROJE EU
 (DÁVKY/CLA)
 –
 VNITROSTÁTNÍ
 –
 –8,2
 –8,2
 5,2
 METODA VÝPOČTU: viz poznámky
 6,0
 MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z PROSTŘEDKŮ UVEDENÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU?
 ANO NE
 6,1
 MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU?
 ANO NE
 6,2
 BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET?
 ANO NE
 6,3
 BUDE POTŘEBA ZAČLENIT PROSTŘEDKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ?
 ANO NE
 POZNÁMKY:
 Tento návrh nemá žádné důsledky pro rozpočtové výdaje.
 Teoretická ztráta vlastních zdrojů se zohledněním odečtení 20 % nákladů na výběr činí 8,2 milionu EUR. Vychází se z předpokladu, že celkové množství v rámci udělených koncesí (11 720 tun) by bylo dovezeno rovněž s uplatněním plné celní sazby ve výši 86,7 EUR/100 kg, přičemž by celková částka vlastních zdrojů bez nákladů na výběr činila 11,2 milionu EUR.
 V důsledku udělení koncesí by částka vlastních zdrojů bez nákladů na výběr měla činit 3 miliony EUR.
 (1)
 Úř. věst. L [...], [...], s. [...].
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne5.7.2018
 COM(2018) 518 final
 PŘÍLOHA
 návrhuROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Čínksou lidovou republikou jménem Unie v souvislosti s řízením pro řešení sporů ve WTO DS492 - Opatření s dopadem na celní koncese na některé výrobky z drůběžího masa
 PŘÍLOHA
 DOHODA VE FORMĚ VÝMĚNY DOPISŮ
 mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou v souvislosti s řízením DS492 Evropská unie – Opatření s dopadem na celní koncese na některé výrobky z drůbežího masa
 A. Dopis Evropské unie
 Vážená paní / vážený pane,
 mám tu čest obrátit se na Vás ve věci


text:
výše uvedeného sporu ve WTO a výsledků našich jednání o oboustranně přijatelném řešení.
 Evropská unie otevře tyto celní kvóty
 1
 :
 Celní kvótu ve výši 6 060 tun pro celní položku 1602.3929 (se zvláštním přídělem ve výši 6 000 tun pro Čínu a 60 tun pro všechny ostatní), s celní sazbou v rámci kvóty ve výši 10,9 %
 Celní kvótu ve výši 660 tun pro celní položku 1602.3985 (se zvláštním přídělem ve výši 600 tun pro Čínu a 60 tun pro všechny ostatní), s celní sazbou v rámci kvóty ve výši 10,9 %
 Celní kvótu erga omnes ve výši 5000 tun pro celní položku 1602.3219 v rámci kvóty ve výši 8 %
 Evropská unie a Čína si vzájemně oznámí dokončení svých vnitřních postupů nutných pro vstup této dohody v platnost. Tato dohoda vstupuje v platnost čtrnáct dní po dni obdržení posledního oznámení. Evropská unie otevře výše uvedené celní kvóty od data vstupu této dohody v platnost.
 Po otevření celních kvót Evropská unie a Čína oznámí tuto dohodu Orgánu pro řešení sporů (DSB) jakožto vzájemně dohodnuté řešení podle čl. 3 odst. 6 Ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů (DSU) v souvislosti s řízením DS492 Evropská unie – Opatření s dopadem na celní koncese na některé výrobky z drůbežího masa. Na základě toho Čína potvrzuje, že s ohledem na řízení DS492 nepožádá o zahájení řízení podle čl. 21 odst. 5 DSU, ani nepodá žádost o pozastavení koncesí nebo jiných závazků podle čl. 22 odst. 6, dokud bude Evropská unie dodržovat všechny závazky podle této dohody.
 Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdil/potvrdila souhlas Vaší vlády s obsahem tohoto dopisu.
 Mám tu čest navrhnout, aby – je-li výše uvedené pro Vaši vládu přijatelné – tento dopis společně s Vaším potvrzením tvořily dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou.
 Vážený pane / vážená paní, přijměte prosím ujištění o mé nejhlubší úctě.
 Cc. Thajsko
 Za Evropskou unii
 B. Dopis Čínské lidové republiky
 Vážená paní / vážený pane,
 mám tu čest potvrdit přijetí Vašeho dnešního dopisu tohoto znění:
 „Mám tu čest obrátit se na Vás ve věci výše uvedeného sporu ve WTO a výsledků našich jednání o oboustranně přijatelném řešení.
 Evropská unie otevře tyto celní kvóty
 2
 :
 Celní kvótu ve výši 6 060 tun pro celní položku 1602.3929 (se zvláštním přídělem ve výši 6 000 tun pro Čínu a 60 tun pro všechny ostatní), s celní sazbou v rámci kvóty ve výši 10,9 %
 Celní kvótu ve výši 660 tun pro celní položku 1602.3985 (se zvláštním přídělem ve výši 600 tun pro Čínu a 60 tun pro všechny ostatní), s celní sazbou v rámci kvóty ve výši 10,9 %
 Celní kvótu erga omnes ve výši 5000 tun pro celní položku 1602.3219 v rámci kvóty ve výši 8 %
 Evropská unie a Čína si vzájemně oznámí dokončení svých vnitřních postupů nutných pro vstup této dohody v platnost. Tato dohoda vstupuje v platnost čtrnáct dní po dni obdržení posledního oznámení. Evropská unie otevře výše uvedené celní kvóty od data vstupu této


text:
dohody v platnost.
 Po otevření celních kvót Evropská unie a Čína oznámí tuto dohodu Orgánu pro řešení sporů (DSB) jakožto vzájemně dohodnuté řešení podle čl. 3 odst. 6 Ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů (DSU) v souvislosti s řízením DS492 Evropská unie – Opatření s dopadem na celní koncese na některé výrobky z drůbežího masa. Na základě toho Čína potvrzuje, že s ohledem na řízení DS492 nepožádá o zahájení řízení podle čl. 21 odst. 5 DSU, ani nepodá žádost o pozastavení koncesí nebo jiných závazků podle čl. 22 odst. 6, dokud bude Evropská unie dodržovat všechny závazky podle této dohody.
 Mám tu čest Vám tímto vyjádřit souhlas své vlády s výše uvedeným dopisem.
 Za Čínskou lidovou republiku
 (1)
 Přidělení prvních dvou celních kvót Číně je se souhlasem Thajska.
 (2)
 Přidělení prvních dvou celních kvót Číně je se souhlasem Thajska.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52004PC0848(01)
 Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování protokolu k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, který zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii /* KOM/2004/0848 konecném znení */
 V Bruselu dne 4.01.2005KOM(2004) 848 v konečném znění2004/0292 (AVC)NávrhROZHODNUTÍ RADYo podpisu a prozatímním uplatňování protokolu k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, který zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské uniiNávrhROZHODNUTÍ RADYo uzavření protokolu k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, který zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii(předložené Komisí)ODŮVODNĚNÍPodle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení nových členských států k EU je třeba dohodnout přistoupení nových členských států EU k Evropsko-středomořské dohodě o přidružení prostřednictvím protokolu k uvedené dohodě. Stejný článek stanoví zjednodušený postup, podle něhož protokol uzavírá Rada, jednající jednomyslně za členské státy, a dotčená třetí země. Tímto postupem nejsou dotčeny vlastní pravomoci Společenství.Rada dne 10. února 2004 schválila mandát Komise ke sjednání takového protokolu s Marokem. Jednání byla mezitím uzavřena ke spokojenosti Komise. Znění protokolu bylo parafováno Komisí a marockými úřady v Bruselu dne 30. září 2004.Přiložené návrhy se týkají: 1) rozhodnutí Rady o podpisu protokolu a 2) rozhodnutí Rady o uzavření protokolu.Znění protokolu sjednaného s Marokem se připojuje k tomuto rozhodnutí. Nejvýznamnější aspekty protokolu se týkají přistoupení nových členských států k dohodě o přidružení mezi Společenstvím a Marokem, doplnění nových úředních jazyků Unie, a zejména přizpůsobení koncesí poskytnutých Maroku v oblasti obchodu se zemědělskými produkty se zřetelem na rozšíření Evropské unie.Komise vyzývá Radu o schválení přiložených předloh rozhodnutí Rady, dotýkajících se podpisu a uzavření protokolu.O souhlas s tímto protokolem bude požádán Evropský parlament.NávrhROZHODNUTÍ RADYo podpisu a prozatímním uplatňování protokolu k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, který zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské uniiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,s ohledem na akt o přistoupení nových členských států k Evropské unii, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Rada dne 10. února 2004 pověřila Komisi, aby jménem Evropského společenství a jeho členských států sjednala s Marokem protokol, kterým se mění Evropsko-středomořská dohoda o přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na


text: straně druhé s cílem zohlednit přistoupení nových členských států k EU.(2) Jednání byla mezitím uzavřena ke spokojenosti Komise.(3) Ustanovení čl. 12 odst. 2 protokolu sjednaného s Marokem stanoví prozatímní uplatňování protokolu do té doby, než vstoupí v platnost.(4) S výhradou možného uzavření k pozdějšímu datu je třeba protokol za Společenství podepsat a prozatímně uplatnit,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Předseda Rady je oprávněn určit osobu nebo osoby zmocněné podepsat jménem Společenství a jeho členských států protokol k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, aby se zohlednilo přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii. Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Dohoda se prozatímně uplatňuje ode dne 1. května 2004, s výhradou jejího případného pozdějšího uzavření.V Bruselu dne .Za Radupředseda2004/0292 (AVC)NávrhROZHODNUTÍ RADYo uzavření protokolu k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, který zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské uniiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 prvním pododstavcem druhou větou, a na čl. 300 odst. 3 druhý pododstavec této smlouvy,s ohledem na akt o přistoupení nových členských států k Evropské unii, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,vzhledem k těmto důvodům:(1) Dne ... byl za Evropské společenství a jeho členské státy podepsán protokol k Evropsko-středomořské dohodě o přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé.(2) Tento protokol je třeba schválit,ROZHODLA TAKTO:Jediný článekProtokol k Evropsko-středomořské dohodě o přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, který zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, se schvaluje jménem Evropského společenství a jeho členských států. Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.V Bruselu dne .Za RadupředsedaPŘÍLOHA – PROTOKOLk Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, který zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské uniiBelgické království,Česká republika,Dánské království,Spolková republika Německo,Estonská republika,Řecká republika,Španělské královstvíFrancouzská republika,Irsko,Italská republika,Kyperská republika,Lotyšská republika,Litevská republika,Lucemburské velkovévodství,Maďarská republika,Republika Malta,Nizozemské království,Rakouská republika,Polská republika,Portugalská republika,Republika Slovinsko,Slovenská republika,Finská republika,Švédské království,Spojené království Velké Británie a Severního Irska(dále jen „členské státy Evropského společenství“)zastoupené Radou Evropské unieaEvropské společenství,(dále jen „Společenství“)zastoupené Radou Evropské unie a Evropskou komisí,na jedné straně,a Marocké království,(dále jen „Maroko“)na straně druhé,vzhledem k těmto důvodům:(1) Evropsko-středomořská dohoda uzavřená mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé (dále jen „Evropsko-středomořská dohoda“) byla podepsána v Bruselu