text: odpovídající elektronický nástroj k propojení veterinárních orgánů ( Animo ), který byl zřízen rozhodnutím Komise 91/398/EHS, byly nahrazeny integrovaným systémem Traces.Účelem návrh je aktualizovat znění článku 37a tak, aby zohledňoval výše zmíněný vývoj a výslovně upravil financování nákladů na vedení a údržbu integrovaného systému.3.3. Očekávané výsledky návrhu na informační politiku v oblasti zdraví zvířat a bezpečnosti potravin u produktů živočišného původuÚčelem rozsáhlého a integrovaného přístupu navrženého v Bílé knize o bezpečnosti potravin[3] je poskytnout koherentnější a efektivnější rámec pro politiku bezpečnosti potravin, a tak zajistit vyšší úroveň transparentnosti.V široké oblasti zdraví zvířat a bezpečnosti potravin je shromažďování informací je nezbytné pro umožnění lepšího vytváření a provádění právních předpisů. Zlepšené shromažďování informací a jejich intenzivnější šíření by také podpořily činnost Komise a členských států na mezinárodních fórech, neboť by umožnily vypracování srozumitelnějších právních předpisů a větší transparentnost vůči našim obchodním partnerům, a zejména kandidátským zemím.V současné době stanoví článek 16 rozhodnutí finanční příspěvek na zavedení informační politiky v oblasti ochrany zvířat.Účelem předlohy návrhu je rozšířit oblast působnosti těchto ustanovení na všechny aspekty zdraví zvířat a bezpečnosti potravin u produktů živočišného původu.4. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů4.1. Konzultace zúčastěných stranOtázka vytváření víceletých programů byla projednána s členskými státy v několika pracovních skupinách, a zejména na setkání vedoucích veterinárních útvarů dne 22. září 2004. Dospělo se k závěru, že koncipování víceletých programů eradikace, tlumení a sledování chorob zvířat a zoonóz zaručí efektivnější a účinnější dosažení vytyčených cílů. Víceletá koncepce u programů eradikace, tlumení a sledování chorob zvířat a zoonóz by také přinesla lepší správu.K systému TRACES požadoval Evropský parlament v usnesení A5-0396/2000, přijatém v reakci na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 1/2000[4] o vzplanutí klasického moru prasat v období 1997/98, aby se Animo (elektronická síť spojující veterinární orgány) řídila a rozvíjela pod plnou kontrolou Komise a aby se změny činily v souladu s vyjádřeními Soudního dvora. Pod bodem 123 zprávy Parlamentu A5-0405/2002 o opatřeních pro tlumení slintavky a kulhavky v Evropské unii v roce 2001 a budoucích opatřeních pro prevenci a tlumení chorob zvířat v Evropské unii se dále uvádí, že Komise by měla neprodleně učinit opatření ke zlepšení stávajícího systému sledování přemísťování živých zvířat uvnitř EU (systém Animo). Kromě toho by měl být rychle zaveden systém pro sledování dovozu do EU (systém Shift).4.2. Sběr a využití výsledků odborných konzultacíPokud jde o víceleté programy eradikace, tlumení a sledování: v posledních letech se uvažovalo o tom, jak zlepšit správu těchto programů, a to bez dotčení výše uvedeného hodnocení politiky Společenství v oblasti zdraví zvířat. Přitom byly vzaty v úvahu také zkušenosti získané vytvořením pracovní skupiny pro sledování eradikace chorob v členských státech zřízené v souladu s akcí 29 Bílé knihy o bezpečnosti potravin.4.3. Posouzení dopadůNávrh nebude mít významné hospodářské, ekologické a/nebo sociální dopady na konkrétní odvětví nebo ani více odvětví a nebude mít význačný dopad na velké zúčastněné strany. Nejde v něm o politickou reformu, ale o aktualizaci stávajících předpisů v této oblasti zaměřenou na lepší využití dostupných prostředků.Nepatrné technické změny, které jsou obsaženy v návrhu, se dotknou pouze příslušných orgánů a jiných


text: vlád, které budou profitovat z obecného zjednodušení stávajících postupů.5. Právní stránka návrhu5.1 . Právní základSmlouva o založení Evropského společenství, a zejména článek 37 této smlouvy.5.2. Zásada subsidiarity a zásada proporcionalityVeterinární opatření stanovená v tomto návrhu spadají do pravomoci Společenství. Harmonizace hlavních ustanovení týkajících se ochrany veřejného zdraví a zdraví zvířat je v souladu se zásadou subsidiarity.Navrhované změny se omezují na to, co je nezbytné k provedení nezbytné aktualizace stávajících předpisů. Požadavky na podávání zpráv, které členským státům ukládá navrhované nové znění článku 24, neznamená pro tyto členské státy další pracovní zátěž. Tyto požadavky na podávání zpráv jsou každopádně nezbytné, aby mohla Komise sledovat správné provádění programů využívajících financování Společenství a zjišťovat, zda předpisy přijaté členskými státy k provedení uvedených opatření přispějí k dosažení cílů těchto programů.5.3. Volba nástrojůNavrhovaným právním nástrojem je rozhodnutí . Tento návrh se týká změn stávajících předpisů o výdajích ve veterinární oblasti, které byly stanoveny v rozhodnutí Rady. Právní nástroj, který byl zvolen pro změnu uvedených předpisů, je tedy jiné rozhodnutí Rady.6. Rozpočtové důsledky6.1. Rozpočtové důsledky návrhu na víceleté programy eradikace, tlumení a sledování chorob zvířat a zoonózZamýšlené změny nepovedou k doplňkovým nákladům pro členské státy ani pro rozpočet Společenství.6.2. Rozpočtové dopady návrhu týkajícího se systému TRACESFinanční podpora Společenství ve výši 300 000 EUR na logistickou podporu systému TRACES v zájmu uživatelů systému byla již zavedena rozhodnutím Komise 2004/675/EHS[5] na počáteční období 15 měsíců.Přibližné další roční náklady k tíži rozpočtu Společenství od roku 2006 lze odhadnout takto:- Vedení systému: 500 000 EUR- Vývoj systému: 100 000 EUR6.3. Rozpočtové dopady návrhu na informační politiku v oblasti zdraví zvířat a bezpečnosti potravin u produktů živočišného původuNáklady pro rozpočet Společenství by měly být zařazeny pod „ostatní veterinární opatření“ a znamenaly by roční dodatečné náklady ve výši 200 000 EUR pro rozpočet Společenství.7. Doplňující informace7.1. Zrušení platných právních předpisůPřijetí návrhu povede ke zrušení rozhodnutí Rady 90/638/EHS, kterým se stanoví kritéria Společenství pro eradikaci a sledování některých chorob zvířat[6]. Technické přílohy tohoto rozhodnutí stanoví kritéria, která musí splňovat programy předložené členskými státy Komisi, aby byly schváleny na základě opatření stanovených v článku 24 rozhodnutí 90/424/EHS.Těmito kritérii jsou čistě technické požadavky na zajištění toho, aby byla opatření v programech působila. Je tudíž třeba v jediném rozhodnutí Komise stanovit postupem projednávání ve výborech tato technická kritéria, jakož i prováděcí pravidla pro formát programů.Úmyslem Komise by bylo přijmout postupem projednání ve výboru rozhodnutí Komise, kterým se stanoví kritéria a standardní požadavky na obsah programů, jakož i standardní požadavky na podávání zpráv, a to se stejným datem vstupu v platnost jako u rozhodnutí Rady v tomto návrhu.To by mohlo zjednodušit stávající právní předpisy a snížit legislativní zátěž pro členské státy i pro Komisi.7.2. Evropský hospodářský prostorNavrhovaný právní akt se netýká záležitostí EHP, neboť finanční nástroje spadající do působnosti rozhodnutí 90/424/EHS nejsou zahrnuty do EHP.2006/0098 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se mění rozhodnutí 90/424/EHS o některých výdajích ve veterinární oblastiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[7],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[8],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského

type: legislation

jurisdiction: EU


text: a sociálního výboru[9],vzhledem k těmto důvodům:(1) Společenství spolufinancuje činnosti členských států v rámci eradikace, tlumení a sledování chorob zvířat a zoonóz na základě ročních programů schválených postupem podle článku 24 rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti[10].(2) Prověření postupů pro spolufinancování programů eradikace, tlumení a sledování chorob zvířat a zoonóz ve Společenství s přihlédnutím zejména ke zkušenostem získaným z působení pracovní skupiny pro sledování eradikace chorob v členských státech zřízené v souladu s akcí 29 Bílé knihy o bezpečnosti potravin[11], prokázalo, že lepších výsledků lze dosáhnout víceletou koncepcí u těchto programů a novým seznamem chorob a zoonóz. Víceletá koncepce u programů eradikace, tlumení a sledování chorob zvířat a zoonóz by zajistila to, že cílů uvedených programů by se dosahovalo efektivněji a účinněji, správa by byla lepší a transparentnější a posílila by se ověřitelnost programů, čímž by se finanční prostředky Společenství využívaly efektivněji. Je tudíž třeba změnit předpisy pro tyto programy tak, aby se do nich zahrnula možnost financovat víceleté programy.(3) Uvedené prověření také ukázalo, že seznam s omezeným počtem chorob zvířat a zoonóz způsobilých pro spolufinancování by zvýšil efektivnost a účinnost programů eradikace, tlumení a sledování. Měl by být stanoven seznam chorob a zoonóz, který odráží priority Společenství a u něhož platí, že eradikace uvedených chorob se těší finančnímu příspěvku Společenství, a přitom by měl být vzat v úvahu možný dopad těchto chorob a zoonóz na veřejné zdraví a na mezinárodní obchod se zvířaty nebo s produkty živočišného původu i na obchod se zvířaty nebo s produkty živočišného původu uvnitř Společenství. Je tudíž třeba zrušit zvláštní předpisy pro tlumení zoonóz.(4) Pro zjednodušení postupu pro schválení programů eradikace, tlumení a sledování, které členské státy předložily Komisi, by se mělo stanovit, že programy způsobilé pro finanční příspěvek Společenství se schvalují jediným rozhodnutím namísto doposud nutných dvou rozhodnutí, kdy jedno uvádí programy způsobilé pro finanční příspěvek a druhé se týká schválení těchto programů.(5) Aby mohla Komise sledovat provádění programů, měly by členské státy pravidelně podávat Komisi zprávy o prováděných činnostech, o dosažených výsledcích a o vzniklých nákladech.(6) Rozhodnutí Rady 90/638/EHS ze dne 27. listopadu 1990, kterým se stanoví kritéria Společenství pro eradikaci a sledování některých chorob zvířat[12] stanoví technické a informační požadavky na programy eradikace, tlumení a sledování, u kterých se žádá o financování Společenství. Uvedené technické požadavky a informace by měly být aktualizovány a pravidelně a ve vhodnou dobu přizpůsobovány tak, aby odpovídaly vědecko-technickému pokroku a zpětné vazbě ze zkušeností z provádění programů. Je tudíž třeba pověřit Komisi k přijetí a nezbytné aktualizaci uvedených technických kritérií. Rozhodnutí Rady 90/638/EHS by proto mělo být zrušeno.(7) Rozhodnutí Komise 2004/292/ES ze dne 30. března 2004 o zavedení systému Traces a o změně rozhodnutí 92/486/EHS[13] stanoví, že dosavadní elektronické systémy ( Animo a Shift ) se začleňují do nového systému. Je tedy třeba vzít v úvahu technický vývoj dosažený v komputerizaci veterinárních postupů a stanovit prostředky nutné k vedení, správě a údržbě integrovaných elektronických systémů.(8) V oblasti zdraví zvířat a bezpečnosti potravin je shromažďování informací nezbytné pro umožnění lepšího


text: vytváření a provádění právních předpisů. Kromě toho je naléhavě třeba co možná nejvíce rozšířit informace týkající se veterinárních předpisů a předpisů z oblasti bezpečnosti potravin po celém Společenství. Je tudíž žádoucí rozšířit oblasti působnosti rozhodnutí 90/424/EHS tak, aby zahrnovala financování informační politiky v oblasti ochrany zvířat do veterinární oblasti a bezpečnosti potravin u produktů živočišného původu.(9) Rozhodnutí 90/424/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Rozhodnutí 90/424/ES se mění takto:(1) V článku 1 se třetí odrážka nahrazuje tímto:„− programy eradikace, tlumení a sledování chorob zvířat a zoonóz“(2) Článek 16 se nahrazuje tímto:„Článek 16Společenství podporuje provádění informační politiky v oblasti zdraví zvířat, ochrany zvířat a bezpečnosti potravin u produktů živočišného původu tak, že poskytuje finanční příspěvek na:a) zavedení a rozvoj informačních nástrojů včetně přiměřené databáze pro:i) shromažďování a uchovávání všech informací vztahujících se k právním předpisům Společenství týkajícím se zdraví zvířat, dobrých životních podmínek zvířat a bezpečnosti potravin u produktů živočišného původu;ii) šíření informací uvedených v bodu i) příslušným orgánům, producentům a spotřebitelům;b) provádění studií nutných pro přípravu a rozvoj právních předpisů v oblasti dobrých životních podmínek zvířat.“(3) Název hlavy II se nahrazuje tímto:„Programy eradikace, tlumení a sledování chorob zvířat a zoonóz“(4) Článek 24 se nahrazuje tímto:„Článek 241. K proplacení výdajů vzniklých členským státům na financování vnitrostátních programů eradikace, tlumení a sledování chorob zvířat a zoonóz uvedených na seznamu v příloze (dále jen „programy“) se zavádí finanční opatření Společenství.Seznam v příloze lze pozměnit postupem podle článku 41, zejména s ohledem na nově se objevivší choroby zvířat, které představují riziko pro zdraví zvířat a nepřímo i pro veřejné zdraví.2. Každý rok nejpozději do 31. března předloží členské státy Komisi roční nebo víceleté programy začínající následující rok, na které si od Společenství přejí obdržet finanční příspěvek.Programy předložené po 31. březnu nejsou pro následující rok způsobilé k financování.Programy předložené členskými státy musejí splňovat kritéria přijatá postupem podle článku 41. U víceletých programů musí být informace vyžadované podle kritérií uvedených v tomto pododstavci poskytnuty na každý rok trvání programu.3. Komise může vyzvat členský stát, aby předložil víceletý program nebo případně prodloužil dobu trvání předloženého ročního programu, pokud se víceletá koncepce programu považuje za nezbytnou k zajištění efektivnější a účinnější eradikace, tlumení a sledování určité choroby, zejména s ohledem na možné hrozby zdraví zvířat a nepřímo i veřejnému zdraví.4. Komise posoudí programy předložené členskými státy jak z hlediska veterinárního, tak z hlediska finančního.Členské státy sdělí Komisi všechny doplňkové informace, které potřebuje pro posouzení programu.Období pro shromažďování všech informací o programech končí každý rok dnem 15. září.5. Každý rok nejpozději do 30. listopadu se postupem podle článku 42 schvaluje toto:a) programy, které jsou případně pozměněny tak, aby zohledňovaly posouzení podle odstavce 4;b) výše finančního příspěvku Společenství;c) horní hranice finančního příspěvku Společenství;d) případné podmínky, jež se na finanční příspěvek Společenství mohou vztahovat.Programy se schvalují nanejvýš na dobu šesti let.6. Změny programů se schvalují postupem podle článku 42.7. Za každý schválený program předávají členské státy Komisi tyto zprávy:a) dílčí technické a finanční zprávy;b) nejpozději do 31. března každého roku roční podrobnou technickou zprávu s posouzením dosažených výsledků


text: a podrobným rozpisem výdajů vzniklých za předchozí rok.8. Žádosti o platbu vztahující se k výdajům, které členskému státu vznikly v souvislosti s daným programem za předchozí rok, se předkládají Komisi nejpozději do 31. března.V případě opožděně podaných žádostí o proplacení se finanční příspěvek Společenství krátí o 25 % dne 1. května, o 50 % dne 1. června, o 75 % dne 1. července a o 100 % dne 1. září uvedeného roku.Každý rok nejpozději do 30. října Komise rozhodne o platbě Společenství, přičemž vezme v úvahu technické a finanční zprávy, které členské státy podaly podle odstavce 7.9. Odborníci Komise mohou provádět kontroly na místě ve spolupráci s příslušným orgánem, pokud je to nezbytné k zajištění jednotného provádění tohoto rozhodnutí podle článku 45 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004[14].Při provádění těchto kontrol může být odborníkům Komise nápomocna skupina odborníků sestavená postupem podle článku 41.10. Prováděcí pravidla k tomuto článku se přijímají postupem podle článku 41.“(5) Článek 26 se nahrazuje tímto:„Článek 26Stanovení rozpočtových závazků Společenství pro spolufinacování programů se uskutečňuje ročně. Závazky výdajů na víceleté programy se přijímají podle čl. 76 odst. 3 nařízení Rady (ES) 1605/2002[15]. Pro víceleté programy se první rozpočtový závazek stanoví po schválení programů. Každý další závazek Komise stanoví na základě rozhodnutí o poskytnutí příspěvku podle čl. 24 odst. 5.“(6) Články 29, 29a, 32 a 33 se zrušují.(7) V článku 37a se odstavec 1 nahrazuje tímto:„Finanční podporu Společenství lze poskytnout na komputerizaci veterinárních postupů týkajících se:a) obchodu s živými zvířaty a produkty živočišného původu uvnitř Společenství a jejich dovozu,b) vedení, správy a údržby integrovaných elektronických veterinárních systémů.“(8) Příloha se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.Článek 2Rozhodnutí Rady 90/638/EHS se zrušuje dnem vstupu v platnost rozhodnutí, kterým se stanoví kritéria uvedená ve čl. 24 odst. 2 třetím pododstavci rozhodnutí 90/424/EHS a prováděcích pravidel podle čl. 24 odst. 10 uvedeného rozhodnutí.Článek 3Na programy schválené před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost se nadále používají relevantní ustanovení rozhodnutí 90/424/EHS.Článek 4Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHAChoroby zvířat a zoonózy- Tuberkulóza skotu- Brucelóza skotu- Brucelóza ovcí a koz ( B. melitensis )- Katarální horečka ovcí v enzootických nebo vysoce rizikových oblastech- Africký mor prasat- Vezikulární choroba prasat- Klasický mor prasat- Infekční nekróza krvetvorné tkáně- Nakažlivá chudokrevnost lososů- Sněť slezinná- Plicní nákaza skotu- Influenza ptáků- Vzteklina- Echinokokóza- Přenosné spongiformní encefalopatie (TSE)- Campylobakterióza- Listerióza- Salmonelóza (zoonotická salmonella)- Trichinelóza- Veterotogixenní E. coli“FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU: Návrh rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí Rady 90/424/EHS o některých výdajích ve veterinární oblasti2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky: ZDRAVÍ A OCHRANA SPOTŘEBITELEČinnost: BEZPEČNOST POTRAVIN, ZDRAVÍ ZVÍŘAT, DOBRÉ ŽIVOTNÍ PODMÍNKY ZVÍŘAT A ZDRAVÍ ROSTLIN3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1 Rozpočtové linie( 17.0401: Programy eradikace a sledování chorob zvířat a sledování vnějšími faktory ovlivněného fyzického stavu zvířat, který by mohl představovat riziko pro veřejné zdraví( 17.0402: Ostatní opatření ve veterinární oblasti, v oblasti dobrých životních podmínek zvířat a v oblasti veřejného zdraví3.2 Doba trvání akce a finančního dopadu:AKCE JE BEZ ČASOVÉHO OMEZENÍ3.3 Rozpočtové charakteristiky ( v případě potřeby doplňte řádky ):Rozpočto-vá linie | Druh výdajů | Nové


text: | Příspěvek EFTA | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |17.0401 | Povinné | Nerozl. | ANO | NE | NE | č. [1A] |17.0402 | Povinné | Nerozl. | ANO | NE | NE | č. [1A] |17.0403 | Povinné | Nerozl. | NE | NE | NE | č. [1A] |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1 Finanční zdroje4.1.1 Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | Oddíl č. | Rok 2006 | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem |Provozní výdaje |Položky závazků (PZ) | 8.1 | a | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Položky plateb (PP) | b | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4 | c | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Položky plateb | b+c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 | d | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,648 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 | e | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |Celkové orientační finanční náklady zásahuPZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 5,448 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 5,448 |Spoluúčast – –Pokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky):v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem |........................ | f |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f |4.1.2 Soulad s finančním plánemX Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3 Finanční dopady na straně příjmůX Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:NB: Veškeré podrobnosti a poznámky ke způsobu výpočtu účinku na příjmy je třeba uvést v samostatné příloze.v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí [rok n–1] | Situace


text: po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1 Krátkodobá nebo dlouhodobá potřeba různých navrhovaných změn stávajících právních předpisů5.1.1 Víceleté programy eradikaceZměna ročních programů na víceleté programy by zajistila efektivnější a účinnější realizaci cílů těchto programů.5.1.2 Změna seznamu chorob a zoonóz, u nichž lze obdržet příspěvek na jejich eradikaciZkrácení seznamu chorob zvířat a zoonóz způsobilých ke spolufinancování by zvýšilo efektivitu a účinnosti programů eradikace, programů tlumení i programů sledování.5.1.3 Integrovaný elektronický veterinární systémFinanční příspěvek na zavedení, rozvoj, správu, vedení a udržování integrovaného elektronického veterinárního systému pro obchod s živými zvířaty a s produkty živočišného původu a pro jejich dovoz zaručí řádnou správu tohoto systému.5.1.4 Sběr a šíření informacíVytvoření databáze umožní lépe dosáhnout harmonizace požadavků týkajících se zdraví zvířat, dobrých životních podmínek zvířat a bezpečnosti potravin.5.2 Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie5.2.1 Víceleté programy eradikacePřechod od ročních k víceletým programům zajistí lepší správu programů s cílem přesněji vysvětlit cíle programů eradikace, zajistit jejich lepší prověřitelnost a zajistit efektivnější využití přidělených prostředků.5.2.2 Změna seznamu chorob a zoonóz, u nichž lze obdržet příspěvek na jejich eradikaciKratší seznam chorob napomůže lepšímu stanovení priorit a efektivnějšímu využívání dostupných prostředků.5.2.3 Integrovaný elektronický veterinární systémVývoj integrovaného elektronického veterinárního systému musí jít ruku v ruce s řádnou správou a soustavnou podporou, pokud má zůstat dlouhodobě užitečným.5.2.4 Sběr a šíření informacíSběr a šíření informací o zdraví zvířat, dobrých životních podmínkách zvířat a bezpečnosti potravin přispěje k završení harmonizace požadavků týkajících se zdraví zvířat a ke zintenzivnění informační politiky v oblasti zdraví zvířat.5.3 Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMCíl 1: zavedení možnosti financovat programy na víceletém základěCíl 2: změna seznamu chorob, u nichž lze obdržet finanční podporu za účelem jejich eradikace a/nebo dohledu nad nimiCíl 3: provozování, údržba a podpora elektronických veterinárních postupů pro obchodCíl 4: rozšíření ustanovení o informační politice.POUZE REALIZACE CÍLŮ 3 A 4 VEDE K DODATEČNÝM PŘÍMÝM NÁKLADŮM PRO ROZPOČET EU.5.4 Způsob provádění (orientační)Uveďte způsob realizace akce.X Centralizované řízeníX přímo ze strany Komiseٱ nepřímo na základě pověření pro:ٱ výkonné agenturyٱ subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízeníٱ vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službouٱ Sdílené nebo decentralizované řízeníٱ spolu s členskými státyٱ spolu se třetími zeměmiٱ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1 Monitorovací systémUž v tomto stádiu disponuje Komise základními nástroji dohledu, jako jsou třeba Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, vedoucí veterinárních útvarů a síť referenčních laboratoří Společenství.6.2 Vyhodnocení6.2.1 Hodnocení provedená předem (ex ante) a opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Navržený přístup, který je založen na víceletých programech eradikace chorob a zoonóz, byl se členskými státy projednán v několika pracovních skupinách, a zejména na schůzi vedoucích veterinárních útvarů dne 22. září 2004.Sledování přemísťování živých zvířat uvnitř EU a dovozu do EU doporučil Evropský parlament v reakci na zprávu Účetního dvora.6.2.2 Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníJak je uvedeno výše,


text: Komise disponuje základními nástroji dohledu, jako jsou třeba Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, vedoucí veterinárních útvarů a síť referenčních laboratoří Společenství, takže jejich přičiněním může Komise kdykoli vyhodnocovat různé akce spadající do oblasti působnosti rozhodnutí Rady 90/424/EHS.7. OPATŘENÍ K ZAMEZENÍ PODVODŮMUstanovení článků 7 a 8 nařízení Rady ES/1258/1999 o financování společné zemědělské politiky se použijí na veškeré výdaje spadající do působnosti rozhodnutí Rady 90/424/EHS. Veškeré transakce spadající do působnosti tohoto rozhodnutí lze tedy zpětně podrobit prověření.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1 Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[16] (17 01 01) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |B*, C*/AST |Personál financovaný[17] dle čl. XX 01 02 |Jiný personál[18] financovaný dle čl. 17 01 04/05 |CELKEM | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |8.2.2 Popis úkolů, které vyplývají z akcePrověření technických a finančních zpráv, přípravy závazků a příkazu k platbě8.2.3 Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)(V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst podle původu)x Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4 Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení) – –v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc |interní (intra muros) |externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem |8.2.5 Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (17 01 01) | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 |Personál financovaný dle čl. 17 01 02 (pomocný, detašovaný, smluvní personál atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci – – Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1 – – |Výpočet: Personál financovaný dle článku 17 01 02 – – Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1 – – |8.2.6 Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky – –v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) – –Rok n | Rok n+1 | Rok


text: n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CEL-KEM |17 01 02 11 01 – Služební cesty |17 01 02 11 02 – Schůze a konference |17 01 02 11 03 – Výbory[20] |17 01 02 11 04 – Studie a konzultace |17 01 02 11 05 – Informační systémy |2. Ostatní výdaje na řízení celkem (17 01 02 11) |3. Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky [1] Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 19. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2006/53/ES (Úř. věst. L 29, 2.2.2006, s. 37).[2] KOM(1999) 719 v konečném znění.[3] KOM(1999) 719 v konečném znění.[4] Úř. věst. C 85, 23.3.2000, s. 1.[5] Úř. věst. L 309, 6.10.2004, s. 26.[6] Úř. věst. L 347, 12.12.1990, s. 27. Rozhodnutí ve znění směrnice 92/65/EHS (Úř. věst. L 268, 14.9.1992, s. 54).[7] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[8] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[9] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[10] Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 19. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2006/53/ES (Úř. věst. L 29, 2.2.2006, s. 37).[11] KOM(1999) 719 v konečném znění.[12] Úř. věst. L 347, 12.12.1990, s. 27. Rozhodnutí ve znění směrnice 92/65/EHS (Úř. věst. L 268, 14.9.1992, s. 54).[13] Úř. věst. L 94, 31.3.2004, s. 63. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2005/123/ES (Úř. věst. L 39, 11.2.2005, s. 53).[14] Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1; opravené znění: Úř. věst. L 191, 28.5.2004, s. 1.[15] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.[16] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[17] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[18] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[19] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[20] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 19.11.2018
 COM(2018) 753 final
 2018/0391(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na konferenci smluvních stran Rotterdamské úmluvy k postupům pro dodržování ustanovení této úmluvy
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat na konferenci smluvních stran Rotterdamské úmluvy v souvislosti se zamýšleným návrhem procedurální přílohy o postupech a institucionálních mechanismech pro stanovení nedodržení ustanovení této úmluvy.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Rotterdamská úmluva
 Cílem Rotterdamské úmluvy o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu (dále jen „úmluva“) je podporovat sdílenou odpovědnost a společné úsilí smluvních stran v mezinárodním obchodu s nebezpečnými chemickými látkami za účelem ochrany lidského zdraví a životního prostředí a přispívat k používání těchto chemických látek, které je šetrné k životnímu prostředí. Úmluva zakládá právně závazné povinnosti provádění postupu předchozího souhlasu (PIC) a chrání země, zvláště země rozvojové, před nežádoucím vývozem chemických látek z producentských zemí uložením vývozních povinností vyvážejícím smluvním stranám.
 Dohoda vstoupila v platnost dne 24. února 2004.
 Evropská unie je smluvní stranou dohody
 1
 .
 2.2.Konference smluvních stran Rotterdamské úmluvy
 Řídícím orgánem Rotterdamské úmluvy je konference smluvních stran zřízená v souladu s článkem 18 této úmluvy. Tento orgán obvykle zasedá jednou za dva roky s cílem sledovat provádění úmluvy. Kromě toho přezkoumává chemické látky, které mu předkládá k posouzení Výbor pro přezkum chemických látek.
 V souladu s články 44 a 45 jednacího řádu konference smluvních stran Rotterdamské úmluvy má každá smluvní strana jeden hlas. Organizace regionální hospodářské integrace, jako je například EU, však uplatňují své hlasovací právo počtem hlasů, který se rovná počtu jejich členských států, jež jsou smluvními stranami úmluvy.
 2.3.Zamýšlený akt konference smluvních stran
 Na svém 9. řádném zasedání, které se bude konat ve dnech 29. dubna až 10. května 2019, zváží konference smluvních stran přijetí doplňující přílohy o postupech a institucionálních mechanismech pro stanovení nedodržení ustanovení této úmluvy (dále jen „zamýšlený akt“). Navrhovaná nová příloha zahrnuje mutatis mutandis stejný text, který byl projednán již dříve na sedmém a osmém zasedání konference smluvních stran a získal podporu převážné většiny smluvních stran.
 Tato příloha by spadala do oblasti působnosti čl. 22 odst. 2 úmluvy, který stanoví postup pro přijímání příloh týkajících se „procedurálních, vědeckých, technických nebo správních záležitostí“. Tento zamýšlený akt předpokládá uplatnění stávající dohody, která nemění oblast působnosti ani obsah úmluvy.
 Účelem zamýšleného aktu je zajistit účelnější provádění Rotterdamské úmluvy tím, že do ní vloží mechanismus pro řešení nedodržení ustanovení podle článku 17 této úmluvy. Článek 17 stanoví, že „konference smluvních stran co nejdříve vypracuje a schválí postupy a institucionální mechanismy pro stanovení nedodržení ustanovení této úmluvy a pro zacházení se smluvními stranami, u nichž bylo nedodržení zjištěno“.
 Stanovení nedodržení ustanovení úmluvy je rozhodující pro zvýšení transparentnosti a připravenosti smluvních stran při plnění jejich mezinárodních závazků. Přiložený návrh představuje alternativní způsob podpory smluvních stran, jež chtějí zavést postupy pro dodržování ustanovení úmluvy, s využitím textu, který byl vypracován již na předchozích zasedáních konference smluvních stran. Jeho záměrem je začít


text:
využívat výhod plynoucích ze zavedení mechanismu usnadňujícího dodržování ustanovení úmluvy, který pomůže identifikovat problémy a řešení související s dodržováním ustanovení úmluvy a v konečném důsledku povede k větší účelnosti úmluvy.
 I když ze znění úmluvy jasně vyplývá, že postupy a mechanismy pro řešení nedodržení jejích ustanovení mají být vypracovány a schváleny „co nejdříve“, smluvní strany ani 14 let po vstupu úmluvy v platnost a po jednáních v průběhu všech osmi konferencí smluvních stran, které se od té doby konaly, takové postupy a mechanismy dosud nepřijaly.
 V souladu s čl. 22 odst. 1 dohody by navrhovaná doplňující příloha úmluvy tvořila „její nedílnou součást a, není-li výslovně stanoveno jinak, odkaz na tuto úmluvu je současně odkazem na její přílohy“. K tomu, aby příloha vstoupila v platnost, není při jejím přijetí zapotřebí ratifikace smluvními stranami. Navíc by se každá smluvní strana, která by s tímto návrhem nesouhlasila, mohla v souladu s čl. 22 odst. 3 písm. b) rozhodnout, že novou přílohu nepřijme, což by řešilo situaci států, které by hlasovaly proti ní. Zamýšlený akt bude tedy závazný pro všechny smluvní strany, které se nerozhodnou jej nepřijmout.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Pro EU, která je vůdčí silou v oblasti tvorby politiky životního prostředí, je zásadní, aby opětovně potvrdila svůj celosvětový závazek podporovat lepší provádění mnohostranných environmentálních dohod a norem. Delegace členských států již na mezinárodním zasedání Pracovní skupiny pro mezinárodní otázky životního prostředí týkajícím se chemických látek dne 7. června 2018 jménem EU výslovně podpořily iniciativu spočívající v návrhu na zavedení mechanismu dodržování ustanovení úmluvy v doplňující příloze úmluvy.
 Tato iniciativa je navíc v souladu s prioritou Junckerovy Komise stát se silnějším celosvětovým aktérem, s cíli udržitelného rozvoje, zejména se zajištěním zdravého života (3) a zajištěním udržitelné spotřeby a výroby (12), i se 7. akčním programem pro životní prostředí.
 Unie by proto měla navrhovanou přílohu podpořit a podílet se na jejím předložení při přípravě 9. zasedání konference smluvních stran.
 Je nutné stanovit postoj, který má být na této konferenci smluvních stran jménem Unie zaujat, neboť tato doplňující příloha bude pro Unii závazná. Tento postoj by měl být stanoven co nejdříve s cílem zajistit společné předložení této doplňující přílohy.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) upravuje postupy týkající se rozhodování tak, že „stanoví postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody.“
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou [...] rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 2
 .
 4.1.2.Použití na stávající případ
 Konference smluvních stran je orgán vytvořený dohodou, konkrétně Rotterdamskou úmluvou o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu.
 Akt, k jehož přijetí je konference smluvních stran vyzvána, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazný


text:
podle mezinárodního práva v souladu s čl. 22 odst. 1 Rotterdamské úmluvy.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody. Nebude mít rozhodující vliv ani na obsah právních předpisů EU.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel nebo složka.
 4.2.2.Použití na stávající případ
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají „životního prostředí“. Opatření dohodnutá v rámci Rotterdamské úmluvy však sice sledují cíl v oblasti ochrany životního prostředí, jsou však z velké části i obchodní povahy.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by proto měl být hmotněprávní základ čl. 207 odst. 3 a čl. 192 odst. 1 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Jelikož akt konference smluvních stran bude provádět Rotterdamskou úmluvu novou procedurální přílohou, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2018/0391 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na konferenci smluvních stran Rotterdamské úmluvy k postupům pro dodržování ustanovení této úmluvy
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 a čl. 207 odst. 3 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Rotterdamská úmluva o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu (dále jen „úmluva“) byla jménem Unie uzavřena rozhodnutím Rady 2006/730/ES
 3
 a vstoupila v platnost dne 24. února 2004.
 (2)Podle článku 22 této úmluvy může konference smluvních stran přijímat doplňující přílohy úmluvy, které se týkají „procedurálních, vědeckých, technických anebo správních záležitostí“.
 (3)Na 9. řádném zasedání konference smluvních stran, které se bude konat ve dnech 29. dubna až 10. května 2019, zváží smluvní strany přijetí doplňující procedurální přílohy zavádějící mechanismus pro řešení nedodržení ustanovení podle článku 17 úmluvy.
 (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být na této konferenci smluvních stran zaujat jménem Unie, neboť uvedená doplňující příloha bude pro Unii závazná.
 (5)Unie znovu potvrzuje zásadní význam prosazování lepšího provádění mnohostranných environmentálních dohod a norem a přijetí celosvětového závazku v tomto ohledu,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ
 Článek 1
 Postoj, který má být zaujat jménem Unie na nadcházející konferenci smluvních stran Rotterdamské úmluvy, bude spočívat v podpoře návrhu aktu (dále jen „zamýšlený akt“) připojeného k tomuto rozhodnutí a/nebo v případných zlepšeních, která povedou k přijetí postupů a institucionálních mechanismů pro stanovení nedodržení ustanovení podle článku 17 úmluvy.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 Článek 3
 Zamýšlený akt bude po svém přijetí konferencí smluvních stran Rotterdamské úmluvy zveřejněn


text:
v Úředním věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 2006/730/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 25. září 2006 o uzavření Rotterdamské úmluvy o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu jménem Evropského společenství; Úř. věst. L 299, 28.10.2006, s. 23–25 (ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV); Úř. věst. 335M, 13.12.2008, s. 514 (MT).
 (2)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Komise, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (3)
 Úř. věst. L 229, 28.10.2006, s. 23.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 19.11.2018
 COM(2018) 753 final
 PŘÍLOHA
 návrhu ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na konferenci smluvních stran Rotterdamské úmluvy k postupům pro dodržování ustanovení této úmluvy
 PŘÍLOHA
 Návrh rozhodnutí RC-9/[ ]: Postupy a mechanismy pro dodržování Rotterdamské úmluvy
 Podání předkládá ...
 Přijímá přílohu VII úmluvy, která stanoví postupy a mechanismy pro dodržování Rotterdamské úmluvy, obsaženou v příloze tohoto rozhodnutí.
 DODATEK.
 Příloha VII: Postupy a mechanismy pro dodržování Rotterdamské úmluvy
 1)Tímto rozhodnutím se zřizuje výbor pro dodržování úmluvy (dále jen „výbor“).
 Členové
 2)Výbor se skládá z 15 členů. Členy nominují smluvní strany a volí je konference smluvních stran na základě spravedlivého zeměpisného zastoupení pěti regionálních skupin Organizace spojených národů.
 3)Členové mají odborné znalosti a zvláštní kvalifikaci v oblasti, na kterou se tato úmluva vztahuje. Svou funkci vykonávají objektivně a v nejlepším zájmu této úmluvy.
 Volba členů
 4)Konference smluvních stran zvolí na svém prvním zasedání po vstupu této přílohy v platnost osm členů výboru na jedno funkční období a sedm členů na dvě funkční období. Na každém následujícím řádném zasedání zvolí konference smluvních stran na dvě celá funkční období nové členy, kteří nahradí ty členy, jejichž funkční období skončilo nebo brzy skončí. Členové nesmí zastávat funkci déle než dvě po sobě jdoucí funkční období. Pro účely této přílohy se „funkčním obdobím“ rozumí období, které začíná na konci jednoho řádného zasedání konference smluvních stran a končí na konci dalšího řádného zasedání konference smluvních stran.
 5)Pokud člen výboru odstoupí nebo není z jiného důvodu schopen dokončit své funkční období nebo vykonávat své funkce, smluvní strana, která tohoto člena nominovala, nominuje náhradníka, který bude vykonávat funkci po zbývající část funkčního období.
 Funkcionáři
 6)Výbor si volí svého předsedu. Výbor volí místopředsedu a zpravodaje na základě rotačního systému v souladu s článkem 30 jednacího řádu konference smluvních stran.
 Zasedání
 7)Výbor pořádá zasedání podle potřeby, a kdykoli je to možné, činí tak současně se zasedáním konference smluvních stran nebo jiných orgánů úmluvy.
 8)Na základě níže uvedeného odstavce 9 jsou zasedání výboru otevřená pro smluvní strany i pro veřejnost, pokud výbor nerozhodne jinak.
 Když se výbor zabývá podáními podle odstavce 12 nebo 13, jsou zasedání výboru otevřená smluvním stranám a uzavřená pro veřejnost, pokud smluvní strana, jejíž dodržování úmluvy je zpochybněno, nesouhlasí s jiným řešením.
 Smluvní strany nebo pozorovatelé, pro něž je zasedání otevřeno, nemají právo se zasedání účastnit, pokud výbor a smluvní strana, jejíž dodržování úmluvy je zpochybněno,


text:
nesouhlasí s jiným řešením.
 9)Pokud je předloženo podání týkající se možného nedodržení úmluvy některou ze smluvních stran, bude tato strana vyzvána, aby se zúčastnila posuzování tohoto podání výborem. Taková smluvní strana se však nesmí podílet na vypracování a přijetí doporučení nebo závěru výboru.
 10)Výbor vynaloží veškeré úsilí, aby bylo ve všech důležitých otázkách dosaženo dohody konsensem. Jestliže to není možné, musí zpráva odrážet názory všech členů výboru. Jestliže bylo veškeré úsilí o dosažení konsensu vyčerpáno, aniž bylo dosaženo dohody, jakékoli rozhodnutí se jako poslední východisko přijme čtyřpětinovou většinou hlasů přítomných a hlasujících členů nebo hlasy osmi členů podle toho, která z těchto dvou hodnot je vyšší. Zasedání je usnášeníschopné, je-li přítomno deset členů výboru.
 11)Každý člen výboru je povinen se ve vztahu k jakékoli otázce, kterou výbor posuzuje, vyhýbat přímým nebo nepřímým střetům zájmů. Pokud člen zjistí, že u něho došlo k přímému či nepřímému střetu zájmů, případně je občanem smluvní strany, jejíž dodržování úmluvy je zpochybněno, upozorní tento člen na tuto skutečnost výbor dříve, než je zahájeno projednávání dané záležitosti. Dotčený člen se nezúčastní vypracování a přijetí doporučení výboru v této věci.
 12)Podání může předkládat písemně prostřednictvím sekretariátu v případech, kdy se použijí písmena a) a b):
 a)smluvní strana, která se domnívá, že navzdory svému maximálnímu úsilí není nebo nebude schopna splnit určité povinnosti vyplývající z úmluvy. Takové podání by mělo obsahovat podrobné údaje o tom, kterých konkrétních povinností se týká, a posouzení důvodu, proč daná smluvní strana není schopna tyto povinnosti splnit. Tam, kde je to možné, lze poskytnout informace odůvodňující tuto skutečnost, případě rady, kde lze takové odůvodňující informace nalézt. Toto podání může obsahovat návrhy řešení, které daná smluvní strana považuje za nejvhodnější z hlediska svých konkrétních potřeb;
 b)smluvní strana, která je nebo pravděpodobně bude přímo ovlivněna údajným nesplněním povinností jiné smluvní strany vyplývajících z úmluvy. Smluvní strana, která má v úmyslu předložit podání podle tohoto písmene, by měla nejprve absolvovat konzultace se smluvní stranou, jejíž dodržování úmluvy je zpochybněno. Toto podání by mělo obsahovat podrobné informace o tom, kterých konkrétních povinností se týká, a informace, které toto podání odůvodňují, včetně toho, jak je daná smluvní strana ovlivněna nebo jak by pravděpodobně mohla být ovlivněna.
 13)Aby posoudil případné obtíže, s nimiž se smluvní strany mohou setkat při plnění svých povinností podle čl. 4 odst. 1, čl. 5 odst. 1 a 2 a článku 10 úmluvy, vyrozumí výbor poté, co od sekretariátu obdrží informace poskytnuté těmito smluvními stranami v souladu s uvedenými ustanoveními, dotčenou smluvní stranu písemně o záležitosti, která je předmětem zájmu. Nebude-li tato záležitost vyřešena do 90 dnů na základě konzultace s dotčenou smluvní stranou prostřednictvím sekretariátu a výbor se bude touto záležitostí i nadále zabývat, učiní tak v souladu s odstavci 16 až 24.
 14)Sekretariát předá podání předložená v souladu s odst. 12 písm. a) výše do dvou týdnů od jejich obdržení členům výboru k posouzení na následujícím zasedání výboru.
 15)Sekretariát zašle do dvou týdnů poté, co obdrží podání podle odst. 12 písm. b) nebo v souladu s odstavcem 13, jeho kopii smluvní straně, jejíž


text:
dodržování úmluvy je zpochybněno, a členům výboru k posouzení na následujícím zasedání výboru.
 16)Smluvní strany, jejichž dodržování úmluvy je zpochybněno, mohou předkládat odpovědi nebo připomínky ke každému kroku řízení popsaného v tomto rozhodnutí.
 17)Aniž je dotčen odstavec 16 výše, další informace, které poskytne smluvní strana, jejíž dodržování úmluvy je zpochybněno, v reakci na podání, by měly být předány sekretariátu do tří měsíců ode dne, kdy tato smluvní strana toto podání obdržela, pokud si okolnosti konkrétního případu nevyžádají dobu delší. Tyto informace budou neprodleně předány členům výboru k posouzení na následujícím zasedání výboru. Pokud bylo předloženo podání podle odst. 12 písm. b) výše, předá sekretariát tyto informace i smluvní straně, která podání předložila.
 18)Výbor může rozhodnout, že se nebude zabývat podáním, které považuje za:
 a)podání de minimis;
 b)zjevně neopodstatněné.
 Usnadnění řešení
 19)Výbor posoudí každé podání, které mu bude předloženo podle odstavce 12 nebo v souladu s odstavcem 13 výše, s cílem zjistit skutečnosti a základní příčiny záležitosti, která je předmětem zájmu, a pomoci při jejím řešení s přihlédnutím k článku 16 úmluvy. Za tímto účelem může výbor poskytnout smluvní straně:
 a)poradenství;
 b)nezávazná doporučení;
 c)jakékoli další informace nezbytné k tomu, aby pomohly smluvní straně vypracovat plán dodržování úmluvy včetně časových lhůt a cílů.
 Možná opatření k řešení problémů souvisejících s dodržováním úmluvy
 20)Pokud bude výbor po provedení postupu usnadnění řešení stanoveného v odstavci 19 výše a při zohlednění příčiny, typu, stupně a četnosti obtíží v oblasti dodržování úmluvy včetně finančních a technických možností smluvních stran, jejichž dodržování úmluvy bylo zpochybněno, považovat za nezbytné navrhnout další opatření k řešení problémů dané smluvní strany s dodržováním úmluvy, může doporučit konferenci smluvních stran s ohledem na její způsobilost podle čl. 18 odst. 5 písm. c) úmluvy, aby pro dosažení dodržování úmluvy zvážila přijetí následujících opatření v souladu s mezinárodním právem:
 (a)
 další podpora dotčené smluvní strany v souladu s touto úmluvou včetně případného usnadnění přístupu k finančním prostředkům, technické pomoci a budování kapacit;
 (b)
 poskytování poradenství ohledně budoucího dodržování úmluvy s cílem pomoci smluvním stranám provádět ustanovení úmluvy a podporovat spolupráci mezi všemi smluvními stranami;
 (c)
 vznesení požadavku, aby dotčená smluvní strana poskytovala aktualizované informace o svém úsilí;
 (d)
 vydání prohlášení o znepokojení ohledně možného budoucího nedodržování úmluvy;
 (e)
 vydání prohlášení o znepokojení ohledně stávajícího nedodržování úmluvy;
 (f)
 vznesení požadavku, aby výkonný tajemník zveřejňoval případy nedodržování úmluvy;
 (g)
 vydání doporučení, aby se smluvní strana, která nedodržela úmluvu, touto situací zabývala s cílem ji vyřešit.
 Nakládání s informacemi
 21)1) Výbor může obdržet příslušné informace prostřednictvím sekretariátu od:
 a)smluvních stran;
 b)příslušných zdrojů tak, jak to považuje za nezbytné a vhodné, s předchozím souhlasem dotčené smluvní strany nebo podle pokynů konference smluvních stran;
 c)mechanismu informačního střediska úmluvy a příslušných mezivládních organizací. Výbor poskytne tyto informace dotčené smluvní straně a vyzve ji, aby k nim předložila připomínky.
 2) Výbor si rovněž může od sekretariátu vyžádat informace o záležitostech, které jsou předmětem posuzování výboru; tyto informace mohou mít případně formu zprávy.
 22)Pro účely zkoumání systémových otázek celkového dodržování této úmluvy podle odstavce 25 výbor:
 a)si může vyžádat informace od všech


text:
smluvních stran;
 b)v souladu s příslušnými pokyny konference smluvních stran si může vyžádat příslušné informace od jakýchkoli spolehlivých zdrojů a externích odborníků; a
 c)může konzultovat se sekretariátem a čerpat z jeho zkušeností a znalostní základny.
 23)V souladu s článkem 14 úmluvy výbor, kterákoli ze smluvních stran a jakákoli osoba zapojená do jednání výboru chrání důvěrnost informací obdržených jako důvěrné.
 Sledování
 24)Výbor pro dodržování úmluvy by měl sledovat důsledky opatření přijatých na základě výše uvedených odstavců 19 nebo 20.
 Obecné otázky týkající se dodržování úmluvy
 25)Výbor pro dodržování úmluvy může přezkoumávat systémové otázky obecného dodržování úmluvy, které se týkají všech smluvních stran, pokud:
 a)o to požádá konference stran úmluvy;
 b)výbor na základě informací, které získá sekretariát od smluvních stran při výkonu svých funkcí v rámci úmluvy a které předloží výboru, rozhodne o tom, že je potřeba přezkoumat otázku obecného nedodržování úmluvy a vypracovat o tom zprávu pro konferenci smluvních stran.
 Zprávy předkládané konferenci smluvních stran
 26)Výbor předloží na každém řádném zasedání konference smluvních stran zprávu odrážející:
 a)práci, kterou výbor provedl;
 b)závěry nebo doporučení výboru;
 c)budoucí pracovní program výboru včetně harmonogramu očekávaných zasedání, která považuje za nezbytná pro splnění svého pracovního programu, za účelem projednání a schválení konferencí smluvních stran.
 Jiné pomocné orgány
 27)V případě, že se činnosti výboru týkající se konkrétních otázek překrývají s odpovědností jiného orgánu Rotterdamské úmluvy, může konference smluvních stran vyzvat výbor ke konzultaci s tímto orgánem.
 Sdílení informací s dalšími příslušnými mnohostrannými environmentálními dohodami
 28)Výbor si může případně vyžádat konkrétní informace buď na žádost konference smluvních stran, nebo přímo od výborů pro dodržování úmluvy, které se zabývají nebezpečnými látkami a odpady pod záštitou jiných příslušných mnohostranných environmentálních dohod, a podat o těchto činnostech zprávu konferenci smluvních stran.
 Přezkum mechanismu dodržování úmluvy
 29)Konference smluvních stran pravidelně přezkoumává provádění postupů a mechanismů uvedených v této příloze.
 Vztah k řešení sporů
 30)Těmito postupy a mechanismy není dotčen článek 20 úmluvy.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 27.7.2017
 COM(2017) 402 final
 2017/0179(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Barbadosem, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Nařízení (EU) č. 610/2013 ze dne 26. června 2013
 1
 pozměnilo Úmluvu k provedení Schengenské dohody
 2
 , nařízení (ES) č. 562/2006
 3
 (Schengenský hraniční kodex) a nařízení (ES) č. 810/2009
 4
 (vízový kodex) a mimo jiné změnilo definici pojmu „krátkodobý pobyt“ pro státní příslušníky třetích zemí v schengenském prostoru. Ode dne 18. října 2013 platí pro státní příslušníky třetích zemí (bez ohledu na to, zda se na ně vztahuje vízová povinnost, či jsou od ní osvobozeni), kteří chtějí cestovat do schengenského prostoru za účelem krátkodobého pobytu, maximální doba povoleného pobytu „90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů“. Na rozdíl od definice ve znění platném do 18. října 2013 (tři měsíce během období šesti měsíců ode dne prvního vstupu) je nový pojem přesnější, neboť stanoví uvedenou dobu ve dnech, a nikoli v měsících. Kromě toho bylo z definice vypuštěno spojení „ode dne prvního vstupu“, které vedlo k mnoha nejasnostem a otázkám.
 Nařízení (EU) č. 610/2013 zavedlo veškeré nezbytné změny do acquis EU v oblasti víz a hranic, tj. do Schengenské úmluvy, Schengenského hraničního kodexu, vízového kodexu a nařízení (ES) č. 539/2001
 5
 . Pojem „krátkodobý pobyt“ je však zakotven také v mezinárodních dohodách, které Evropská unie uzavřela. Při vymezování doby pobytu bez vízové povinnosti na původní definici („tři měsíce během šestiměsíčního období následujícího po dni prvního vstupu“
 6
 ) stále odkazují dohody o zrušení vízové povinnosti uzavřené s Antiguou a Barbudou
 7
 , Bahamami
 8
 , Barbadosem
 9
 , Brazílií
 10
 , Mauriciem
 11
 , Svatým Kryštofem a Nevisem
 12
 a Seychelami
 13
 .
 Dne 16. července 2014 přijala Komise doporučení pro rozhodnutí Rady o zmocnění k zahájení jednání o změně dohod o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty mezi Evropskou unií a výše uvedenými zeměmi
 14
 , které Rada přijala dne 9. října 2014
 15
 . Účelem bylo zavést ve vztahu k těmto sedmi zemím novou definici krátkodobého pobytu podle nařízení (EU) č. 610/2013. Kromě toho vymezení „krátkodobého pobytu“ v dohodách o zrušení vízové povinnosti s použitím dnů namísto měsíců umožňuje snazší ověřování a výpočet pomocí elektronických nebo IT prostředků, a je tedy vhodnější pro centralizované systémy správy hranic, jako je například navrhovaný systém vstupu/výstupu (EES)
 16
 .
 V návaznosti na zmocnění Rady zahájila Komise jednání o změně dohod o zrušení vízové povinnosti s uvedenými sedmi zeměmi (Antiguou a Barbudou, Bahamami, Barbadosem, Brazílií, Mauriciem, Svatým Kryštofem a Nevisem a Seychelami).
 Jednání s Barbadosem byla úspěšně uzavřena parafováním pozměňující dohody dne 8. února 2017. Obě strany se dohodly, že přijmou novou definici „krátkodobého pobytu“ v rámci dohody o zrušení vízové povinnosti mezi EU a Barbadosem. Kromě toho dohoda zahrnuje úpravu několika technických detailů (viz níže), ale všechny změny jsou z hlediska cestujícího nevýznamné.
 Zvláštní situace Spojeného království a Irska je zohledněna v preambuli dohody.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A


text:
PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Dohoda vyžaduje souhlas obou smluvních stran v souladu s jejich příslušnými postupy. Na straně Unie to vyžaduje rozhodnutí Rady o podepsání a uzavření dohody.
 Tento návrh se předkládá Radě za účelem zmocnění k uzavření dohody o změně Dohody mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty.
 Tato dohoda zajišťuje právní soudržnost a harmonizaci mezi členskými státy tím, že zavádí novou definici krátkodobého pobytu, jak je uvedena v nařízení (EU) č. 610/2013, což vede k jednoznačnému výkladu pojmu „krátkodobý pobyt“.
 Právním základem tohoto návrhu je čl. 77 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) ve spojení s článkem 218 uvedené smlouvy.
 Unie nemá pravomoc ke změně dohod o zrušení vízové povinnosti, jež by zavazovala čtyři země, které jsou přidruženy k provádění schengenského acquis, včetně společné vízové politiky. V zájmu zajištění harmonizovaného přístupu a provádění ustanovení týkajících se doby povoleného pobytu v schengenském prostoru obsahuje dohoda společné prohlášení, v němž se uvádí, že je žádoucí, aby Barbados na jedné straně a Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko na straně druhé odpovídajícím způsobem upravily své stávající dvoustranné dohody o zrušení vízové povinnosti.
 Připojený návrh představuje právní nástroj pro uzavření dohody. Rada rozhodne kvalifikovanou většinou po podpisu dohody jménem Unie osobou jmenovanou předsednictvím Rady a po obdržení souhlasu Evropského parlamentu v souladu s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Pokud je jednou ze smluvních stran mezinárodní dohody Evropská unie, nemohou žádnou změnu této dohody legálně provést členské státy samy. Dohodu o zrušení vízové povinnosti s Barbadosem uzavřela Evropská unie. Proto je nutné opatření na úrovni Unie.
 Kromě toho by uzavření dohod o zrušení vízové povinnosti členskými státy mělo dopad na acquis Unie v oblasti víz (čl. 3 odst. 2 SFEU).
 •Proporcionalita
 Tento návrh nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení sledovaného cíle, tj. změně stávající dohody o zrušení vízové povinnosti mezi Barbadosem a Unií.
 3.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Tento návrh neobnáší dodatečné náklady pro rozpočet EU.
 4. VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 Dne 9. října 2014 přijala Rada směrnice pro jednání, v nichž Komisi zmocnila, aby zahájila jednání s Barbadosem o změně dohody o zrušení vízové povinnosti mezi těmito dvěma stranami. Členské státy byly informovány o pokroku jednání na zasedáních Pracovní skupiny pro víza.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Výsledek jednání
 Komise se domnívá, že cílů, které Rada stanovila ve svých směrnicích pro jednání, bylo dosaženo a že návrh dohody je pro Unii přijatelný.
 Konečný obsah dohody lze shrnout takto:
 a. Délka pobytu
 Dohodou se zavádí režim bezvízového styku pro občany Evropské unie a občany Barbadosu, kteří cestují na území druhé smluvní strany na dobu nejvýše 90 dnů během jakéhokoli období 180 dnů (namísto doby nejvýše tří měsíců během šestiměsíčního období následujícího po dni prvního vstupu). Tato nová definice platí v celém znění Dohody mezi Evropskou unií a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty.
 b. Závěrečné ustanovení – pozastavení uplatňování dohody (čl. 8 odst. 4)


text:
Dohoda upravuje čl. 8 odst. 4 poslední větu takto: „Smluvní strana, která pozastavila provádění této dohody, bezodkladně uvědomí druhou smluvní stranu, jakmile důvody pozastavení pominou, a pozastavení zruší.“ Doplněním slov „a pozastavení zruší“ ke stávajícímu znění pozměněná dohoda vyjasňuje, že pozastavení uplatňování dohody o zrušení vízové povinnosti se skutečně zruší, pokud důvody, které k pozastavení vedly, pominou. V tomto bodě vede změna ke sladění znění dohody o zrušení vízové povinnosti s Barbadosem se zněním všech ostatních dohod o zrušení vízové povinnosti, jež Unie podepsala v letech 2015 a 2016. Dne 14. června 2016 byla ohledně této změny konzultována Pracovní skupina pro víza a žádný členský stát nevznesl námitky.
 c. Nahrazení pojmu „Společenství“ pojmem „Unie“
 Od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 Evropská unie sama získala konsolidovanou právní subjektivitu. Nicméně pojem „Evropské společenství“ je stále ještě zakotven v mezinárodních dohodách, které vstoupily v platnost před Lisabonskou smlouvou; tak je tomu i v případě Dohody mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty. Pozměňující dohoda proto nahrazuje pojem „Společenství“ pojmem „Unie“ v celém znění dohody o zrušení vízové povinnosti.
 d. Společná prohlášení
 K dohodě se připojují dvě společná prohlášení:
 – k výkladu 90 dnů během jakéhokoli období 180 dnů a
 – týkající se Islandu, Lichtenštejnska, Norska a Švýcarska.
 e. Vstup v platnost
 Tato dohoda vstoupí v platnost prvním dnem šestého měsíce následujícího po dni, kdy poslední smluvní strana vyrozumí druhou stranu o tom, že byly dokončeny ratifikační postupy. Dostatečně dlouhé přechodné období je nutné k tomu, aby byla zajištěna právní jistota a cestujícím bylo umožněno pochopit právní předpis a splnit příslušné požadavky. Jakmile bude ratifikace dokončena, budou moci cestující ukončit během šestiměsíčního období své krátkodobé pobyty, které se budou stále celé počítat podle staré definice, než vstoupí v platnost nová definice krátkodobého pobytu a související referenční historické období 180 dnů.
 Žádných ostatních ustanovení stávající Dohody mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty ani její územní působnosti se pozměňující dohoda nijak nedotkne.
 6.ZÁVĚR
 S ohledem na výše uvedené výsledky Komise navrhuje, aby Rada po obdržení souhlasu Evropského parlamentu Dohodu mezi Evropskou unií a Barbadosem, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty, schválila.
 2017/0179 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Barbadosem, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 s ohledem na souhlas Evropského parlamentu
 17
 ,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Rozhodnutím ze dne 30. listopadu 2009 Rada uzavřela Dohodu mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty. Dohodou se zavádí režim bezvízového styku pro občany Evropské unie a občany Barbadosu, kteří mohou pobývat na území druhé smluvní strany „po dobu nejvýše tří měsíců během


text:
šestiměsíčního období“.
 (2)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 610/2013
 18
 zavedlo horizontální změny v acquis Unie v oblasti víz a hranic a definovalo krátkodobý pobyt jako nejvýše 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů.
 (3)Je nezbytné, aby byla do dohody mezi Unií a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty zavedena tato nová definice, a to v zájmu úplné harmonizace režimu Unie pro krátkodobé pobyty.
 (4)Komise vyjednala jménem Unie dohodu s Barbadosem, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „dohoda“).
 (5)Dohoda byla podepsána v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2017/[...].
 (6)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES
 19
 . Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.
 (7)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES
 20
 . Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.
 (8)Dohoda by proto měla být schválena,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Dohoda mezi Evropskou unií a Barbadosem, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „dohoda“), se jménem Unie schvaluje.
 Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Předseda Rady provede jménem Unie oznámení uvedené v článku 2 dohody
 21
 .
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 1.
 (2)
 Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19.
 (3)
 Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 1.
 (4)
 Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1.
 (5)
 Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1.
 (6)
 Viz „Účel“ a „Délka pobytu“ v dohodách.
 (7)
 Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 1.
 (8)
 Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 23.
 (9)
 Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 9.
 (10)
 S Brazílií EU uzavřela dvě dohody. Jednu pro držitele běžných cestovních pasů (Úř. věst. L 255, 21.9.2012, s. 4) a jednu samostatnou pro držitele diplomatických, služebních a úředních cestovních pasů (Úř. věst. L 66, 12.3.2011, s. 2).
 (11)
 Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 16.
 (12)
 Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 37.
 (13)
 Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 30.
 (14)
 COM(2014) 468 final.
 (15)
 Rozhodnutí Rady, kterým se Komise zmocňuje k zahájení jednání o změně dohod o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty uzavřených mezi Evropskou unií/Společenstvím a Antiguou a Barbudou, Bahamským společenstvím, Barbadosem, Brazilskou federativní republikou, Mauricijskou republikou, Federací Svatý Kryštof a Nevis a Seychelskou republikou, přijaté Radou dne 9. října 2014.
 (16)
 COM(2016) 194 final.
 (17)
 Souhlas udělen dne [...].
 (18)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 610/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex), Úmluva k provedení Schengenské dohody, nařízení Rady (ES) č. 1683/95 a (ES)


text:
č. 539/2001 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 a (ES) č. 810/2009 (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 1).
 (19)
 Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).
 (20)
 Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).
 (21)
 Den vstupu dohody v platnost zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie generální sekretariát Rady.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 27.7.2017
 COM(2017) 402 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Barbadosem, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Barbadosem, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
 DOHODA
 mezi Evropskou unií a Barbadosem, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
 EVROPSKÁ UNIE
 na jedné straně a
 BARBADOS
 na straně druhé,
 společně dále jen „smluvní strany“,
 S OHLEDEM na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „dohoda“), která vstoupila v platnost dne 1. března 2010,
 ZNOVU POTVRZUJÍCE význam usnadnění mezilidských kontaktů,
 BEROUCE NA VĚDOMÍ, že dohoda přispívá ke spokojenosti občanů smluvních stran,
 BEROUCE V ÚVAHU, že definice krátkodobých pobytů podle dohody (tři měsíce během šestiměsíčního období následujícího po datu prvního vstupu) není dostatečně přesná, a zejména pojem „den prvního vstupu“ může vést k nejasnostem a otázkám,
 MAJÍCE NA PAMĚTI, že nařízení (EU) č. 610/2013 ze dne 26. června 2013 zavedlo horizontální změny ve „vnitřním“ acquis EU v oblasti víz a hranic a vymezilo krátkodobý pobyt jako „90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů“,
 BEROUCE V ÚVAHU, že systém vstupu/výstupu, který má Evropská unie v úmyslu zavést, vyžaduje využití jednotné a jednoznačné definice pro krátkodobý pobyt, která je použitelná pro všechny státní příslušníky třetích zemí,
 PŘEJÍCE SI zajistit plynulý tok cestujících na hraničních přechodech smluvních stran,
 ZNOVU POTVRZUJÍCE, že dohoda platí pro občany všech členských států Evropské unie s výjimkou Spojeného království a Irska,
 BEROUCE V ÚVAHU Protokol o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva a Protokol o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojené ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a potvrzujíce, že ustanovení této dohody se nevztahují na Spojené království a Irsko,
 SE DOHODLY TAKTO:
 Článek 1
 Dohoda se mění v souladu s ustanoveními tohoto článku:
 1)V názvu a v čl. 3 odst. 5, čl. 6 odst. 1 a čl. 8 odst. 7 se slovo „Společenství“ nahrazuje slovem „Unie“.
 2)V článku 1 se slova „tří měsíců během šestiměsíčního období“ nahrazují slovy „90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů“.
 3)Ustanovení čl. 4 odst. 1 se nahrazuje tímto:
 „Občané Evropské unie smějí pobývat


text:
na území Barbadosu po dobu nejvýše 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů.“
 4)Ustanovení čl. 4 odst. 2 se nahrazuje tímto:
 „Občané Barbadosu smějí pobývat na území členských států, které v plném rozsahu uplatňují schengenské acquis, po dobu nejvýše 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů. Tato doba se počítá bez ohledu na délku pobytu v těch členských státech, které dosud schengenské acquis v plném rozsahu neuplatňují.
 Občané Barbadosu smějí pobývat na území každého z členských států, které dosud schengenské acquis v plném rozsahu neuplatňují, po dobu nejvýše 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů, bez ohledu na dobu pobytu vypočtenou pro území členských států uplatňujících schengenské acquis v plném rozsahu.“
 5)V čl. 4 odst. 3 se slova „tři měsíce“ nahrazují slovy „90 dnů“ a slovo „Společenství“ se nahrazuje slovem „Unie“.
 6)V čl. 8 odst. 4 se poslední věta nahrazuje tímto:
 „Smluvní strana, která pozastavila provádění této dohody, bezodkladně uvědomí druhou smluvní stranu, jakmile důvody pozastavení pominou, a pozastavení zruší.“
 Článek 2
 Smluvní strany ratifikují nebo schválí tuto dohodu v souladu se svými příslušnými postupy a tato dohoda vstoupí v platnost prvním dnem šestého měsíce následujícího po dni, kdy poslední strana oznámí druhé straně dokončení zmíněných postupů.
 Sepsáno v [...] dne [...] dva tisíce sedmnáct ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 Za Evropskou unii
 Za Barbados
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ TÝKAJÍCÍ SE ISLANDU, NORSKA, ŠVÝCARSKA A LICHTENŠTEJNSKA
 Je žádoucí, aby orgány Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska na jedné straně a Barbadosu na straně druhé bezodkladně pozměnily stávající dvoustranné dohody o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty za podmínek, jaké stanoví tato dohoda.
 Společné prohlášení o výkladu doby 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů
 Smluvní strany se dohodly, že dobou nejvýše 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů podle článku 4 dohody se rozumí nepřetržitý pobyt nebo několik po sobě jdoucích návštěv, jejichž trvání během jakéhokoliv období 180 dnů nepřekročí 90 dnů.
 Slovo „jakýkoliv“ znamená, že se použije „pohyblivé“ referenční období 180 dnů a zpětně se započítá každý den pobytu v posledním období 180 dnů, aby se ověřilo, že je i nadále splňován požadavek 90 dnů v jakémkoliv období 180 dnů. To znamená mimo jiné, že nepřítomnost po dobu 90 po sobě jdoucích dnů opravňuje k novému pobytu v délce až 90 dnů.
 ________


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 12.12.2019
 COM(2019) 624 final
 2019/0274(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na 63. zasedání Komise pro narkotika, pokud jde o zařazení látek na seznamy k Jednotné Úmluvě o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a k Úmluvě o psychotropních látkách z roku 1971
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat na 63. zasedání Komise pro narkotika, pokud jde o zařazení látek na seznamy k Jednotné úmluvě OSN o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a k Úmluvě OSN o psychotropních látkách z roku 1971. 63. zasedání Komise pro narkotika je naplánováno na 2. až 6. března 2020.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1 Jednotná úmluva OSN o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a Úmluva OSN o psychotropních látkách z roku 1971
 Jednotná úmluva Organizace spojených národů (OSN) o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 (dále jen „Úmluva o omamných látkách“)
 1
 má za cíl potírat zneužívání drog prostřednictvím koordinované činnosti na mezinárodní úrovni. Existují dvě formy intervence a kontroly, které působí v součinnosti. Za prvé, jde o snahu omezit držení, užívání, šíření, dovoz, vývoz, výrobu a produkci drog a obchod s nimi výhradně na lékařské a vědecké účely. Za druhé, proti obchodu s drogami se bojuje prostřednictvím mezinárodní spolupráce s cílem odradit obchodníky s drogami.
 Úmluva OSN o psychotropních látkách z roku 1971 (dále jen „Úmluva o psychotropních látkách“)
 2
 stanoví systém mezinárodní kontroly psychotropních látek. Tato úmluva byla reakcí na diverzifikaci a rozšiřování škály zneužívaných drog a u řady syntetických drog zavedla kontroly jednak podle pravděpodobnosti jejich zneužívání a jednak podle jejich terapeutické hodnoty.
 Všechny členské státy EU jsou smluvními stranami těchto úmluv, kdežto Unie není.
 2.2Komise pro narkotika
 Komise pro narkotika (CND) je komisí Ekonomické a sociální rady (ECOSOC) OSN a její funkce a pravomoci jsou stanoveny mimo jiné v uvedených dvou úmluvách. Skládá se ze zástupců 53 členských států OSN zvolených radou ECOSOC. Třináct členských států bude březnu 2020 členy komise CND s hlasovacím právem
 3
 . Unie má v komisi CND status pozorovatele.
 2.3Zamýšlený akt Komise pro narkotika
 Komise CND na základě doporučení Světové zdravotnické organizace (WHO), které radí její Výbor odborníků pro drogové závislosti, pravidelně mění seznamy látek uvedené v přílohách úmluv.
 Dne 24. ledna 2019 předložila WHO generálnímu tajemníkovi OSN
 4
 šest doporučení vycházejících z kritického přezkumu provedeného na 41. zasedání Výboru odborníků pro drogové závislosti ohledně konopí a látek příbuzných konopí.
 Na pořadu jednání 63. zasedání komise CND, které se bude konat 2. až 6. března 2020 ve Vídni, by mohlo být přijetí rozhodnutí o zařazení těchto látek na seznamy k úmluvám.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Změny seznamů k úmluvám mají přímé důsledky pro působnost práva Unie v oblasti boje proti drogám pro všechny členské státy. V čl. 1 odst. 1 rámcového rozhodnutí Rady 2004/757/SVV ze dne 25. října 2004,


text:
kterým se stanoví minimální ustanovení týkající se znaků skutkových podstat trestných činů a sankcí v oblasti nedovoleného obchodu s drogami
 5
 (dále jen „rámcové rozhodnutí“), se uvádí, že pro účely rámcového rozhodnutí se „drogou“ rozumí látka uvedená v Úmluvě o omamných látkách nebo v Úmluvě o psychotropních látkách a kterákoli z látek uvedených v příloze rámcového rozhodnutí. Rámcové rozhodnutí se proto vztahuje na látky uvedené na seznamech k Úmluvě o omamných látkách a Úmluvě o psychotropních látkách. Jakákoli změna seznamů připojených k těmto úmluvám tak přímo ovlivňuje společná pravidla EU a mění jejich působnost v souladu s čl. 3 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Nezáleží přitom na skutečnosti, zda dotyčná látka již podléhá kontrole v celé Unii.
 Konopí a látky příbuzné konopí, které byly předmětem kritického přezkumu na 41. zasedání Výboru odborníků pro drogové závislosti a šesti doporučení WHO ze dne 24. ledna 2019, v současné době podléhají kontrole na mezinárodní úrovni podle Úmluvy o omamných látkách nebo Úmluvy o psychotropních látkách:
 –„konopí a konopná pryskyřice“ jsou zařazeny na seznam I k Úmluvě o omamných látkách, Kromě toho jsou „konopí a konopná pryskyřice“ zařazeny také na seznam IV k Úmluvě o omamných látkách, který obsahuje látky považované za obzvláště nebezpečné,
 –dronabinol (delta-9-tetrahydrokanabinol) je zařazen na seznam II k Úmluvě o psychotropních látkách,
 –tetrahydrokanabinol (izomery delta-9-tetrahydrokanabinolu) je zařazen na seznam I k Úmluvě o psychotropních látkách,
 –„výtažky a tinktury z konopí“ jsou zařazeny na seznam I k Úmluvě o omamných látkách,
 –„přípravky s obsahem kanabidiolu“ podléhají kontrole podle položky „výtažky a tinktury z konopí“ uvedené na seznamu I k Úmluvě o omamných látkách,
 –„farmaceutické přípravky z konopí a dronabinolu“ podléhají kontrole jako přípravky na bázi konopí podle seznamu I k Jednotné úmluvě o omamných látkách nebo jako přípravky používající syntetický delta-9-tetrahydrokanabinol podle seznamu II k Úmluvě o psychotropních látkách.
 Návrh Komise na postoj Unie vychází z dostupných dokumentů pro zasedání Výboru odborníků WHO pro drogové závislosti a odpovědí poskytnutých WHO, Mezinárodním úřadem pro kontrolu omamných látek a Úřadem OSN pro drogy a kriminalitu na 4. a 5. zasedání komise CND dne 24. června 2019 a 23. září 2019 v rámci jejich příslušného mandátu
 6
 . Zohledňuje rovněž komunikaci s členskými státy v Horizontální pracovní skupině pro drogy a práci Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) v této oblasti.
 Komise navrhuje zaujmout postoj Unie podporující pouze některá doporučení WHO, která ve svém pohledu odrážejí vývoj vědeckých poznatků a neměla by za následek zásadní změnu v kontrole uvedených látek.
 Mnohá doporučení jsou naopak ohledně svých právních a praktických dopadů a důsledků nejasná, pokud jde o nová kontrolní opatření nebo jejich absenci. Komise proto navrhuje zaujmout postoj Unie, který bude proti těmto doporučením. Jako záložní variantu Komise případně navrhuje o těchto doporučeních nehlasovat a požadovat další posouzení ze strany WHO.
 Je nezbytné, aby Rada stanovila postoj Unie pro zasedání komise CND, až bude svolána, aby rozhodla o zařazení látek na seznamy. Takový postoj by vzhledem k omezením daným povahou statusu Unie coby pozorovatele měl být vyjádřen členskými státy,


text:
které budou členy komise CND v březnu 2020, vystupujícími v komisi CND společně v zájmu Unie. Unie není smluvní stranou těchto úmluv, ale má v této v této oblasti výlučnou pravomoc.
 Komise za tímto účelem navrhuje na 63. zasedání komise CND vyjádřit postoj Unie ohledně zařazení látek na seznamy k Úmluvě o omamných látkách a Úmluvě o psychotropních látkách jménem Evropské unie členskými státy, které budou členy komise CND v březnu 2020. Komise předkládá takový návrh postoje Unie již počtvrté
 7
 . Rada postoje Unie
 8
 přijala, a EU tak mohla na předchozích zasedáních komise CND vystupovat v otázce zařazování látek na mezinárodní seznamy jednotně, protože členské státy účastnící se zasedání komise CND hlasovaly pro zařazení látek na seznamy v souladu s přijatým postojem Unie.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU se použijí bez ohledu na to, zda je Unie členem dotyčného orgánu nebo stranou dotyčné dohody
 9
 . Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 10
 .
 Komise CND je „orgán zřízený dohodou“ ve smyslu uvedeného článku, neboť se jedná o orgán, který byl sestaven radou ECOSOC – orgánem Organizace spojených národů a pověřen konkrétními úkoly podle Úmluvy o omamných látkách a Úmluvy o psychotropních látkách.
 Rozhodnutí CND o zařazení na seznamy jsou „akty s právními účinky“ ve smyslu čl. 218 odst. 9 SFEU. Podle Úmluvy o omamných látkách a Úmluvy o psychotropních látkách se rozhodnutí komise CND stávají automaticky závaznými, pokud jedna ze stran nepředloží rozhodnutí během stanovené lhůty radě ECOSOC k přezkoumání
 11
 . Rozhodnutí ECOSOC v dané věci jsou konečná. Rozhodnutí komise CND o zařazení na seznamy mají na základě práva Unie právní účinky rovněž v právním řádu EU, a to vzhledem ke skutečnosti, že mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů EU, konkrétně rámcového rozhodnutí Rady 2004/757/SVV. Změny seznamů k úmluvám mají přímé důsledky pro oblast působnosti tohoto právního nástroje EU.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat.
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají nedovoleného obchodu s drogami.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 83 odst. 1 SFEU, který označuje nedovolený obchod s drogami za jednu z oblastí trestné činnosti se zvláštním přeshraničním rozměrem a zmocňuje Evropský parlament a Radu, aby stanovily minimální pravidla pro definici trestných činů a sankcí v oblasti nedovoleného obchodu s drogami.
 4.3.Proměnlivá


text:
geometrie
 V souladu s čl. 10 odst. 4 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvám oznámilo Spojené království, že nepřijímá zplnomocnění Komise a Soudního dvora, pokud jde o akty v oblasti policejní a justiční spolupráce v trestních věcech přijaté před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost. V důsledku toho se rámcové rozhodnutí Rady 2004/757/SVV ode dne 1. prosince 2014
 12
 na Spojené království nevztahuje.
 Jelikož rozhodnutí komise CND o zařazení na seznamy nemají vliv na společná pravidla v oblasti nedovoleného obchodu s drogami, jimiž je Spojené království vázáno, Spojené království se neúčastní přijímání rozhodnutí Rady ohledně postoje, který má být zaujat jménem Unie, když jsou taková rozhodnutí o zařazení na seznamy přijímána
 13
 .
 Dánsko je vázáno rámcovým rozhodnutím Rady 2004/757/SVV ve znění použitelném do 21. listopadu 2018, které v článku 1 stanoví, že „drogami“ se rozumí kterákoli z látek, na něž se vztahuje Úmluva o omamných látkách nebo Úmluva o psychotropních látkách.
 Jelikož rozhodnutí komise CND o zařazení na seznamy mají vliv na společná pravidla v oblasti nedovoleného obchodu s drogami, jimiž je Dánsko vázáno, Dánsko se účastní přijímání rozhodnutí Rady ohledně postoje, který má být zaujat jménem Unie, když jsou taková rozhodnutí o zařazení na seznamy přijímána.
 4.4.Závěr
 Právním základem tohoto návrhu je čl. 83 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Návrh nemá žádné rozpočtové důsledky.
 2019/0274 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na 63. zasedání Komise pro narkotika, pokud jde o zařazení látek na seznamy k Jednotné Úmluvě o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a k Úmluvě o psychotropních látkách z roku 1971
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 83 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Jednotná úmluva Organizace spojených národů (OSN) o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu
 14
 z roku 1972 (dále jen „Úmluva o omamných látkách“) vstoupila v platnost dne 8. srpna 1975.
 (2)Podle článku 3 Úmluvy o omamných látkách se Komise pro narkotika může rozhodnout doplnit látky na seznamy k uvedené úmluvě. Změny v seznamech může provádět pouze v souladu s doporučeními Světové zdravotnické organizace (WHO), ale může se také rozhodnout změny doporučené WHO neprovést.
 (3)Úmluva OSN o psychotropních látkách z roku 1971 (dále jen „Úmluva o psychotropních látkách“)
 15
 vstoupila v platnost dne 16. srpna 1976.
 (4)Podle článku 2 Úmluvy o psychotropních látkách se Komise pro narkotika může na základě doporučení WHO rozhodnout doplnit látky na seznamy k uvedené úmluvě nebo je ze seznamů odstranit. Má široké diskreční pravomoci vzít v úvahu hospodářské, sociální, právní, správní a jiné faktory, ale nesmí jednat svévolně.
 (5)Změny seznamů k oběma úmluvám mají přímé důsledky pro působnost práva Unie v oblasti boje proti drogám. Rámcové rozhodnutí Rady 2004/757/SVV
 16
 se vztahuje na látky uvedené na seznamech k těmto úmluvám. Jakákoli změna seznamů připojených k těmto úmluvám tak přímo ovlivňuje společná


text:
pravidla Unie a mění jejich působnost v souladu s čl. 3 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).
 (6)Na svém 63. zasedání, které se bude konat 2. až 6. března 2020 ve Vídni, má Komise pro narkotika přijmout rozhodnutí týkající se konopí a látek příbuzných konopí, které již podléhají kontrole na základě Úmluvy o omamných látkách nebo Úmluvy o psychotropních látkách.
 (7)Unie není smluvní stranou příslušných úmluv OSN. Má status pozorovatele v Komisi pro narkotika, kde bude v březnu 2020 třináct členských států členy s hlasovacím právem
 17
 . Je proto nezbytné, aby Rada zmocnila členské státy k vyjádření postoje Unie ohledně zařazení látek na seznamy k Úmluvě o omamných látkách a Úmluvě o psychotropních látkách, neboť rozhodnutí o zařazení látek na mezinárodní seznamy k úmluvám spadá do výlučné pravomoci Unie.
 (8)Dne 24. ledna 2019
 18
 WHO předložila šest doporučení vystavených na základě kritického přezkumu provedeného na 41. zasedání Výboru odborníků pro drogové závislosti (dále jen „výbor odborníků WHO“) ohledně konopí a látek příbuzných konopí. Uvedená doporučení nemají za cíl povolení rekreačního užívání konopí nebo látek příbuzných konopí.
 (9)Podle hodnocení výboru odborníků WHO nemohou konopí a konopná pryskyřice vyvolávat zvláštní negativní dopady podobné těm, které vyvolávají jiné látky na seznamu IV k Úmluvě o omamných látkách. Přípravky z konopí navíc prokázaly léčebný potenciál u tlumení bolesti a dalších zdravotních stavů jako je epilepsie a spasticita související s roztroušenou sklerózou.
 (10)WHO vyjádřila názor že, konopí a konopná pryskyřice by měly být zařazeny na úroveň kontroly, jež zabrání poškozením, které užívání konopí způsobuje, a zároveň nebude překážkou pro přístup k přípravkům založeným na konopí pro lékařské použití a pro jejich výzkum a vývoj. WHO proto dospěla k závěru, že uvedení konopí a konopné pryskyřice v seznamu IV není v souladu s kritérii pro zařazení drogy do seznamu IV.
 (11)Uvedené doporučení neznamená žádnou změnu úrovně mezinárodní kontroly konopí a konopné pryskyřice, neboť budou i nadále zahrnuty na seznamu I k Úmluvě o omamných látkách. Uvedené doporučení náležitě zohledňuje vědecký vývoj v této oblasti od prvního uvedení konopí a konopné pryskyřice do Úmluvy o omamných látkách. Odstranění konopí a konopné pryskyřice ze seznamu IV k Úmluvě o omamných látkách by mělo přínos pro rozvoj kolektivního povědomí jak o léčebném užitku konopí, tak o jakýchkoliv poškozeních, které s konopím souvisí.
 (12)Členské státy by proto měly zaujmout postoj podporující odstranění konopí a konopné pryskyřice ze seznamu IV Úmluvy o omamných látkách.
 (13)Podle hodnocení výboru odborníků WHO může delta-9-tetrahydrokanabinol a jeho aktivní stereoizomer dronabinol, obzvláště v nezákonně získaných vysoce čistých formách, vyvolávat negativní dopady, závislost a potenciál ke zneužívání, který je přinejmenším tak velký jako u konopí, které je zařazeno na seznam I k Úmluvě o omamných látkách. Látka, u níž hrozí podobné zneužívání a má podobné negativní dopady jako látka, která je na seznam Úmluvy o omamných látkách již zařazena, by obvykle byla zařazena stejným způsobem jako uvedená látka. Vzhledem k tomu, že u delta-9-tetrahydrokanabinolu hrozí podobné zneužívání jako u konopí a má podobné negativní dopady, splňuje kritéria pro zařazení na seznam I k Úmluvě