text:
operačních prostředků.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
 prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh[42] || Průměrné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[43]... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 ... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 NÁKLADY CELKEM || || || || || || || || || || || || || || || ||
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 prostředky správní povahy
 3.2.3.1. Shrnutí
 –
 X Návrh/podnět nevyžaduje využití
 prostředků správní povahy.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní
 povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 || Rok N [44] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Ostatní správní výdaje || || || || || || || ||
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Mimo OKRUH 5[45] víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Ostatní výdaje správní povahy || || || || || || || ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 CELKEM || || || || || || || ||
 Potřebné
 prostředky na oblast lidských zdrojů a jiné výdaje správní povahy
 budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již
 vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
 přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z
 dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
 v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová


text:
omezení.
 3.2.3.2. Odhadované potřeby v
 oblasti lidských zdrojů
 –
 X Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských
 zdrojů.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
 vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v přepočtu na
 plné pracovní úvazky
 || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 ||  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) || ||
 || XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || || || || || || ||
 || XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || ||
 || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[46] ||
 || XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) || || || || || || ||
 || XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) || || || || || || ||
 || XX 01 04 yy [47] || – v ústředí || || || || || || ||
 || – při delegacích || || || || || || ||
 || XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 || Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || || ||
 || CELKEM || || || || || || ||
 XX je oblast
 politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti
 lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
 vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
 přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
 dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
 v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
 omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci ||
 Externí zaměstnanci ||
 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým
 finančním rámcem
 –
 X Návrh/podnět je v souladu se stávajícím
 víceletým finančním rámcem.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 rozpočtové položky a odpovídající částky.
 Sdělení Komise „Programování lidských
 a finančních zdrojů pro decentralizované agentury na období
 2014–2020“ (COM(2013) 519 final) stanoví plány zdrojů Komise pro
 decentralizované agentury, včetně agentury EMA, na období
 2014–2020. Lidské zdroje požadované v tomto legislativním finančním
 výkazu budou zahrnuty do finančního programování již obsaženého v
 uvedeném sdělení. EMA bude vyzvána k tomu, aby pokryla také další
 činnosti požadované podle tohoto návrhu právního předpisu o
 veterinárních léčivých přípravcích na základě interního
 přeobsazování.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
 víceletého finančního rámce.
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 –
 X Návrh/podnět nepočítá se
 spolufinancováním od třetích stran.
 –
 Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
 podle následujícího odhadu:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná
 místa)
 || Rok N || Rok N+1 || Rok

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || ||
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 –
 X Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad
 na příjmy.
 –
 ̈ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –
 ̈ dopad na vlastní zdroje
 –
 ̈ dopad na různé příjmy
 v
 milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka: || Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[48]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ............. || || || || || || || ||
 U účelově
 vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
 výdajové rozpočtové položky.
 Upřesněte
 způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 Příloha:
 Odhad nákladů a příjmů Evropské agentury pro léčivé
 přípravky
 Předpokládá se, že veškeré náklady
 Evropské agentury pro léčivé přípravky související s činnostmi v
 oblasti veterinárních léčivých přípravků týkajícími se revize
 budou hrazeny z poplatků. Odhady nákladů a výpočty uvedené
 v této příloze jsou založeny na této zásadě, a návrh proto nebude mít
 podle očekávání žádný finanční dopad na rozpočet EU. Návrh
 zmocňuje Komisi k přijímání aktů v přenesené pravomoci
 s cílem změnit poplatky. To by Komisi umožnilo včas přizpůsobit
 strukturu poplatků dohodě mezi Evropským parlamentem a Radou
 ohledně tohoto návrhu.
 Náklady jsou založeny na kvalitativní analýze
 očekávaných změn v sedmi oblastech činnosti po provedení tohoto
 nařízení: předregistrační činnosti (např. vědecké
 poradenství), činnosti související s hodnocením (žádosti o registraci),
 poregistrační činnosti (změny), arbitráž a postoupení,
 monitorovací činnosti (farmakovigilance), jiné specializované oblasti a
 činnosti (poradenství pro Komisi, mezinárodní spolupráce, dohled nad
 používáním veterinárních antimikrobiálních látek, transparentnost) a inspekce a
 soulad. Níže uvedená tabulka stanoví odhad dodatečných nákladů
 a příjmů plynoucích z provádění tohoto legislativního
 návrhu.
 Odhady nákladů zahrnují mzdové náklady, náklady
 na hodnocení, přímé náklady na vědecká setkání, náklady
 na překlad a jednorázové náklady na IT a náklady na údržbu IT
 a jsou zůstatkem předpokládané změny nákladů
 a ztráty příjmů z poplatků pro agenturu EMA po
 provedení revidovaného nařízení. Mzdové náklady neberou v úvahu
 inflaci, směnné kursy ani dodatečné náklady na důchody
 (použitelné pro agenturu od roku 2016). Náklady na hodnocení se týkají
 služeb poskytovaných příslušnými vnitrostátními orgány (náklady na činnosti
 zpravodajů v oblasti hodnocení). Přímé náklady na vědecká
 zasedání zahrnují náklady na cestu a pobyt pro delegáty. Náklady
 na překlad jsou přímé náklady agentury na překlad
 stanovisek a dalších dokumentů týkajících se přípravků.
 Pro příjmy byla použita revidovaná
 prováděcí pravidla nařízení o poplatcích platná ode dne 1. dubna
 2013. Odhady neberou v úvahu snížení poplatků, které může být
 použito pro účely podpory vývoje léčivých přípravků
 pro minoritní použití a minoritní druhy nebo pro malé a střední
 podniky.
 || || || || ||
 Odhad nákladů a příjmů EMA v souvislosti s prováděním revidovaných pravidel || || || ||
 || || || || ||
 Přehled pracovní zátěže || || || || ||
 || || || || || (v přepočtu na plné


text:
pracovní úvazky)
 Pracovní zátěž (další potřeby lidských zdrojů) || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021
 Pracovní zátěž pracovníků na plný úvazek ve funkci AD nebo rovnocenné funkci || 0,95 || 3,92 || 7,76 || 8,72 || 8,82
 Pracovní zátěž pracovníků na plný úvazek ve funkci AST nebo rovnocenné funkci || 0,56 || 1,57 || 3,31 || 4,07 || 4,07
 || || || || ||
 Pracovní zátěž (úspory v oblasti lidských zdrojů) || || || || ||
 Pracovní zátěž pracovníků na plný úvazek ve funkci AD nebo rovnocenné funkci || 0,95 || 0,95 || 0,95 || 0,95 || 0,95
 Pracovní zátěž pracovníků na plný úvazek ve funkci AST nebo rovnocenné funkci || 3,9 || 3,9 || 3,9 || 3,9 || 3,9
 || || || || ||
 Pracovní zátěž (čistý dopad na lidské zdroje, potřeby minus úspory) || || || || ||
 Pracovní zátěž pracovníků na plný úvazek ve funkci AD nebo rovnocenné funkci || 0 || 2,97 || 6,81 || 7,77 || 7,87
 Pracovní zátěž pracovníků na plný úvazek ve funkci AST nebo rovnocenné funkci || -3,34 || -2,33 || -0,59 || 0,17 || 0,17
 || || || || ||
 || || || || ||
 || || || || ||
 Odhady příjmů a nákladů EMA v důsledku revize veterinárních léčivých přípravků || || ||
 || || || || ||
 || || || || || v EUR
 Náklady (v EUR) || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021
 Mzdové náklady na funkci AD nebo rovnocennou funkci (89 685 EUR/rok) || - || 266 364 || 610 755 || 696 852 || 705 821
 Mzdové náklady na funkci AST nebo rovnocennou funkci (55 988 EUR/rok) || – 187 000 || – 130 452 || – 33 033 || 9 518 || 9 518
 Náklady na hodnocení || 186 950 || 344 650 || 754 900 || 1 062 300 || 1 062 300
 Zkoušky a odběry vzorků || - || - || - || - || -
 Přímé náklady na vědecká zasedání || 173 547 || 201 638 || 238 365 || 238 365 || 238 365
 Náklady na překlad || 14 268 || 252 854 || 519 976 || 548 512 || 548 512
 Jednorázové náklady na IT || 700 000 || - || - || - || -
 Náklady na údržbu IT (včetně provozních nákladů pro ESVAC) || 467 534 || 769 664 || 744 764 || 744 764 || 744 764
 Náklady celkem || 1 355 299 || 1 704 718 || 2 835 727 || 3 300 311 || 3 309 280
 || || || || ||
 Příjmy || || || || ||
 Odhadované příjmy z poplatků, které se platí agentuře EMA || 1 355 299 || 1 704 718 || 2 835 727 || 3 300 311 || 3 309 280
 || || || || ||
 || || || || ||
 || || || || ||
 || || || || ||
 [1] Směrnice Rady
 65/65/EHS ze dne 26. ledna 1965 o sbližování právních


text:
a správních
 předpisů týkajících se hromadně vyráběných léčivých
 přípravků (Úř. věst. 22, 9.2.1965, s. 369–373).
 [2] Směrnice
 Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu
 Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků
 (Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 1).
 [3] Nařízení
 Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004,
 kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a
 veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se
 zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (Úř.
 věst. L 136, 30.4.2004, s. 1).
 [4] Sdělení
 Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého
 pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k
 přijetí návrhu nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se
 stanoví postup Společenství pro stanovení limitů reziduí
 farmakologicky účinných látek v potravinách živočišného původu a
 zrušuje se nařízení (EHS) č. 2377/90 (KOM(2008) 912, 8.1.2009).
 [5] Sdělení
 Komise Evropskému parlamentu a Radě, Akční plán proti
 rostoucím hrozbám antimikrobiální rezistence (KOM(2011) 748, 15.11.2011).
 [6] Sdělení Komise
 o zdraví včel (KOM(2010) 714, 6.12.2010).
 [7] Shrnutí reakcí je
 obsaženo v tomto dokumentu: http://ec.europa.eu/health/files/veterinary/vet_pubcons_rep2011.pdf.
 [8] Studie provedená
 společností GHK Consulting, která je členem Konsorcia pro hodnocení
 evropských politik (European Policy Evaluation Consortium, EPEC), s pomocí
 společnosti Triveritas.
 [9] Úř. věst. C , , s. .
 [10] Úř. věst. C , , s. .
 [11] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze
 dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních
 léčivých přípravků (Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s.
 1).
 [12] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy
 Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých
 přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura
 pro léčivé přípravky (Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1).
 [13] KOM(2010) 2020 v konečném znění, 3.3.2010.
 [14] Nařízení Komise (EU) č. 37/2010 ze dne 22.
 prosince 2009 o farmakologicky účinných látkách a jejich klasifikaci podle
 maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu
 (Úř. věst. L 15, 20.1.2010, s. 1).
 [15] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/63/EU ze
 dne 22. září 2010 o ochraně zvířat používaných pro vědecké
 účely (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 33).
 [16] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k
 dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L
 145, 31.5.2001, s. 43).
 [17] Sdělení Komise o zásadě předběžné
 opatrnosti, KOM(2000) 1 v konečném znění.
 [18] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/28/ES ze
 dne 31. března 2004, kterou se mění směrnice 2001/82/ES o kodexu
 Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků
 (Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 58).
 [19] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady
 způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
 prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
 [20] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve
 výživě zvířat (Úř. věst. L 55, 28.3.2011, s. 13).
 [21] Nařízení Evropského parlamentu


text:
a Rady (EU) č.
 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků
 na trh a jejich používání (Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1).
 [22] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 470/2009 ze dne 6. května 2009, kterým se stanoví postupy
 Společenství pro stanovení limitů reziduí farmakologicky
 účinných látek v potravinách živočišného původu, kterým se
 zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 a kterým se mění
 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES a nařízení
 Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (Úř. věst. L 152,
 16.6.2009, s. 11).
 [23] Nařízení Komise (ES) č. 504/2008 ze dne 6.
 června 2008, kterým se provádějí směrnice Rady 90/426/EHS a
 90/427/EHS, pokud jde o metody identifikace koňovitých (Úř.
 věst. L 149, 7.6.2008, s. 3).
 [24] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES
 ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky
 modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení
 směrnice Rady 90/220/EHS (Úř. věst. L 106, 17.4.2001,
 s. 1).
 [25] Rozhodnutí Komise 2002/657/ES ze dne 14. srpna 2002,
 kterým se provádí směrnice Rady 96/23/ES, pokud jde o provádění
 analytických metod a interpretaci výsledků (Úř. věst.
 L 221, 17.8.2002, s. 8).
 [26] Směrnice Rady 96/23/ES ze dne
 29. dubna 1996 o kontrolních opatřeních
 u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech
 a živočišných produktech a o zrušení směrnic
 85/358/EHS a 86/469/EHS a rozhodnutí 89/187/EHS a 91/664/EHS
 (Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 10).
 [27] Směrnice Komise 91/412/EHS ze dne 23. července
 1991, kterou se stanoví zásady a pokyny pro správnou výrobní praxi
 veterinárních léčivých přípravků (Úř. věst. L 228,
 17.8.1991, s. 70).
 [28] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne
 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti
 norem a technických předpisů a předpisů pro služby
 informační společnosti (Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37).
 [29] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze
 dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb
 informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na
 vnitřním trhu (směrnice o elektronickém obchodu) (Úř. věst.
 L 178, 17.7.2000, s. 1).
 [30] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze
 dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se
 humánních léčivých přípravků (Úř. věst. L 311,
 28.11.2001, s. 67).
 [31] Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne.....
 o zdraví zvířat (Úř. věst. L...).
 [32] Rozhodnutí Rady 94/358/ES ze dne 16. června
 1994, kterým se jménem Evropského společenství přijímá Úmluva
 o vypracování Evropského lékopisu
 (Úř. věst. L 158, 25.6.1994, s. 17).
 [33] ABM: řízení podle činností (activity-based
 management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
 (activity-based budgeting).
 [34] Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b)
 finančního nařízení.
 [35] Vysvětlení způsobů řízení spolu s
 odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [36] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
 prostředky.
 [37] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [38] Kandidátské země a případně potenciální
 kandidátské země západního Balkánu.
 [39] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
 začíná provádět.
 [40] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý
 výzkum,


text:
přímý výzkum.
 [41] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
 začíná provádět.
 [42] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
 (např. počet financovaných studentských výměn, počet
 vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 [43] Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 [44] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
 začíná provádět.
 [45] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“),
 nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 [46] SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní
 zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec
 agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
 [47] Dílčí strop na externí zaměstnance financované z
 operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
 [48] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z
 cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po
 odečtení 25% nákladů na výběr.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52005PC0108
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 6.4.2005KOM(2005) 108 v konecném znení2005/0033 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo zřízení Fondu solidarity Evropské unie(předložená Komisí) {SEK(2005) 447}DŮVODOVÁ ZPRÁVA1 SOUVISLOSTI NÁVRHU- Odůvodnění a cíle návrhuVe svém sdělení týkajícím se finančních výhledů přijatém dne 14. července 2004[1] Komise vyzvala k přijetí opatření na evropské úrovni za účelem zajištění účinné a koordinované společné reakce na mimořádné situace různého původu. Tato opatření by zahrnovala jak solidaritu, tak rychlou reakci, včetně opatření umožňujících okamžitou reakci a poskytnutí pomoci v období po závažných krizích. Cílem stávajícího návrhu je rozvinout aspekt solidarity integrovaného přístupu Komise za účelem zajistit reakci na závažné katastrofy nebo mimořádné situace v oblasti veřejného zdraví bez ohledu na jejich povahu a původ. Tento návrh je postaven na stávajícím Fondu solidarity Evropské unie (FSEU)[2], přičemž rozšiřuje jeho oblast působnosti a zlepšuje jeho mechanismus fungování. Aspekt přípravy a zajištění okamžité reakce je rozvinut prostřednictvím doplňkového návrhu „nástroje rychlé reakce a připravenosti na závažné mimořádné situace“[3].Kromě toho článek 14 nařízení o zřízení stávajícího FSEU uvádí, že uvedené nařízení musí být nejpozději do 31. prosince 2006 přezkoumáno.- Obecné souvislostiVyjádření solidarity se třetími zeměmi postiženými katastrofami a mimořádnými situacemi je již mnoho let součástí vnějších opatření EU. V roce 2002 byl po velkých povodních ve střední Evropě vytvořen FSEU za účelem reakce na takové události v rámci EU a v zemích, s nimiž byla zahájena přístupová jednání. Stávající FSEU je však omezen zejména na závažné přírodní katastrofy. Může způsobilým státům poskytnout finanční pomoc v celkové výši až 1 miliardy EUR ročně.Odpovídající reakce na úrovni EU na závažné krize, které nejsou přírodního původu, je prostřednictvím stávajících nástrojů nesmírně obtížná nebo dokonce nemožná, jak se ukázalo v případě průmyslových havárií, např. úniku ropy z tankeru Prestige, nebo v případě teroristických činů, např. bombových útoků v Madridu v březnu 2004. Rovněž v současnosti není možné poskytnout pomoc z FSEU v případě vážné krize v oblasti veřejného zdraví – např. šíření epidemie typu SARS do Evropy nebo krize způsobené podobnou havárií, jako byla havárie jaderné elektrárny v Černobylu – která by mohla snadno přesáhnout kapacitu jednotlivých států na takovou krizi reagovat.Navíc je práh pro uvolnění prostředků z FSEU – v současnosti je stanoven na úrovni přímé škody přesahující 3 miliardy EUR v cenách roku 2002 nebo na úrovni více než 0,6 % HND – nesmírně vysoký. V důsledku toho byly dosud více než dvě třetiny všech žádostí o pomoc z FSEU předložených způsobilými státy založeny na výjimce pro tzv. „mimořádné regionální katastrofy“, což převrací původní koncept FSEU. Kromě toho jsou poměrně neurčitá kvalitativní kritéria pro takové výjimečné uvolnění prostředků z FSEU obtížně použitelná v praxi a rozpočtové zdroje tohoto okruhu jsou omezeny na 75 milionů EUR ročně. Uvolnění prostředků z fondu na základě hlavního kritéria („závažná katastrofa“) by se mělo stát pravidlem, nikoliv spíše výjimkou.- Stávající ustanovení v oblasti návrhuNávrh je založen na stávajícím nařízení o FSEU, které bude zrušeno s účinkem ode dne, kdy začne platit navrhované nové nařízení, tj. od 1. ledna 2007. Kromě úplného


text: přepracování právní úpravy jsou hlavní znaky a rozdíly týkající se podstaty tyto:Zeměpisná oblast působnosti zůstává nezměněna; je omezena na členské státy a země jednající o přistoupení k EU. Tematická oblast působnosti je však rozšířena, aby zahrnovala nejen závažné krizové situace v důsledku z přírodních katastrof, ale i průmyslové/technologické katastrofy, ohrožení veřejného zdraví a teroristické činy.Fond zůstává i nadále omezen na „závažné“ katastrofy. Tyto katastrofy jsou vymezeny s využitím částečně nového, dvojího přístupu.(1) Jako dosud se na hmotnou škodu způsobenou katastrofami, včetně intervenčních nákladů v jejich důsledku, vztahuje celková přímá škoda přesahující absolutní nebo relativní práh, podle toho, který je nižší. V praxi to bude zahrnovat nejen přírodní katastrofy, ale i mimořádné situace v oblasti veřejného zdraví, průmyslové havárie a hmotné škody vzniklé v důsledku teroristických činů. Tyto prahy se snižují ze 3 miliard EUR nebo 0,6 % HND postižené země na 1 miliardu EUR nebo 0,5 %. Nové prahy jsou prahy navrhované Komisí v roce 2002, kdy byl tento nástroj vytvořen. V důsledku těchto revidovaných prahů se potenciální způsobilost katastrof pro pomoc z fondu výrazně zvýšila.(2) Zavádí se nové kritérium založené na politickém zvážení, které umožní, aby Komise za řádně odůvodněných a výjimečných okolností prohlásila jakoukoliv katastrofu za „závažnou“ i v případě, že nejsou splněna kvantitativní kritéria. To umožní uvolnění prostředků z fondu na krizové situace, kdy je hmotná škoda v okamžiku rozhodnutí ještě omezená; taková možnost je pravděpodobnější v případě teroristických útoků nebo závažných krizí v oblasti veřejného zdraví. Tato možnost umožní poskytnutí příspěvků na pomoc obětem terorismu nebo na uhrazení mimořádných opatření v případě neočekávaných zdravotních krizí, a tudíž umožní pomoci refinancovat náklady na léky, léčiva a zdravotnické vybavení použité během mimořádné situace. To bude zvláště důležité pro účely pomoci chránit EU v případě pandemií, zejména v případě úředně vyhlášených chřipkových pandemií. Tři chřipkové pandemie v posledním století (v roce 1918, 1957 a 1968) zabily miliony lidí a způsobily v postižených zemích rozsáhlé narušení života. Účinná ochrana bude vyžadovat rozsáhlé a rychlé použití antivirových léků a očkovacích látek. FSEU by mohl být použit na pomoc refinancování nákladů na tyto léky.Revize prahu, která podstatně rozšiřuje způsobilost katastrof, ruší pokračování výjimky pro regionální katastrofy, protože všechny katastrofy vyžadující akt evropské solidarity by pak spadaly pod běžnou oblast působnosti. Tento prvek by měl být zárukou toho, že FSEU zůstane nástrojem pro závažné katastrofy, zatímco regionální nebo místní katastrofy mohou být řešeny přímo dotčenými státy v souladu se zásadou subsidiarity. Náročný rozpočtový proces, který musí proběhnout, aby mohly být z fondu uvolněny prostředky na základě přijetí opravného rozpočtu pro každý jednotlivý případ, je dalším důvodem, proč omezit využití fondu pouze na nejvážnější případy. Kromě toho může být pomoc Společenství na řešení menších katastrof poskytnuta také z jiných nástrojů Společenství. Mechanismus prohlášení však stále umožňuje, aby byly z fondu uvolněny prostředky na skutečně neočekávané a výjimečné situace. Uvedené politické kritérium by mělo být používáno pouze v odůvodněných případech, posouzených Komisí, zejména v případě vážných mimořádných situací v oblasti veřejného zdraví nebo teroristických činů.Nové ustanovení umožní Komisi přijmout za určitých okolností okamžité solidární opatření


text: poskytnutím zálohové platby ihned poté, co postižený stát požádá o pomoc. Tato zálohová platba bude považována za zálohu na pomoc, která bude poskytnuta poté, co bude dokončen posuzovací a rozpočtový proces. V případě, že žádost nebude přijata, splatí žadatelský stát zálohu Komisi zpět.Uvolnění prostředků z fondu by stejně jako v rámci současného postupu bylo možné pouze na žádost způsobilého státu. Poté, co Komise provede posouzení a navrhne rozpočtovému orgánu výši finanční pomoci, která má být poskytnuta, přijme rozpočtový orgán odpovídající doplňkový rozpočet. Komise poté přijme rozhodnutí o poskytnutí příspěvku, po němž bude následovat uzavření prováděcí dohody a následně vyplacení příspěvku. Zavedení určitých záruk/lhůt umožní rychlejší vyplacení příspěvku.Způsobilá opatření zůstávají i nadále omezena na veřejná záchranná opatření. Rozšiřují se, aby zahrnovala také náhradové platby obětem terorismu a lékařskou pomoc v případě zdravotních krizí.Zavádí se ustanovení o rozpočtu na technickou pomoc, který by umožnil Komisi uhradit odborné posudky za účelem pomoci při posuzování žádostí.- Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNávrh je založen na stávajícím nástroji politiky. Rozšířením oblasti působnosti současného FSEU a společně s doplňkovým novým návrhem nástroje rychlé reakce a připravenosti na závažné mimořádné situace vyplňuje mezeru ve stávajících právních předpisech a umožňuje ucelenou akci na úrovni Společenství, dojde-li k závažným katastrofám a krizovým situacím. Konzistence s ostatními politikami Společenství, zejména s politikou soudržnosti, je zajištěna řadou právních ustanovení, která mimo jiné vylučují dvojí financování a vyžadují dodržování pravidel zadávání veřejných zakázek a zásady řádného finančního řízení.2 KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů- Konzultace zúčastněných stranFond je v zásadě finančním mechanismem, jehož účelem je poskytnout veřejným rozpočtům náhradu za utrpěnou škodu. Proto jsou potenciálními žadateli a tudíž přímými dotčenými stranami členské státy. V květnu 2004 Komise předložila zprávu o provádění Fondu solidarity. Tato zpráva, která se zabývá významnými otázkami, jež jsou pro nový návrh relevantní, byla několikrát projednána se členskými státy v Radě, včetně zvláštního setkání uspořádaného rozpočtovou skupinou Rady v Irsku. Kromě toho názory vyjádřené Radou a Evropským parlamentem při různých příležitostech, když Komise navrhla uvolnit prostředky ze současného FSEU, přinesly relevantní výsledky, které jsou v tomto návrhu zohledněny.- Odborné konzultaceNebylo třeba využít externích odborných konzultací.- Posouzení dopadůPosouzení dopadů vysvětluje důvody nahrazení stávajícího nařízení o FSEU novým nařízením, navrhované zvolené politiky a dopady těchto zvolených politik. Posouzení se týká zejména důvodů pro rozšíření oblasti působnosti současného FSEU a navrhovaných změn prahů, při jejichž dosažení lze poskytnout pomoc. Nové navrhované nařízení je porovnáno se scénářem „beze změny“. Hlavním rizikem ve stávající situaci je riziko, že EU nebude disponovat nástrojem, jehož prostřednictvím by mohla rychle reagovat na krizové situace a demonstrovat solidaritu poté, co dojde k jiným než k přírodním katastrofám. To se týká zejména následků technologických a průmyslových katastrof, ohrožení veřejného zdraví a teroristických útoků. Pokud jde o kritéria způsobilosti současného FSEU, byl zaznamenán rostoucí počet žádostí o pomoc týkajících se menších regionálních katastrof, což vytváří riziko, že solidární pomoc není dobře zacílena, nýbrž pouze představuje dodatečné výdaje s žádnou skutečnou přidanou hodnotou.Hlavní dopady očekávané od návrhu ve srovnání se scénářem „beze změny“ jsou lepší schopnost reakce na úrovni EU


text: na jiné krizové situace než na přírodní katastrofy. V budoucnosti by bylo možné přijmout solidární opatření i po jiných krizových situacích, např. průmyslových/technologických katastrofách, ohrožení veřejného zdraví a teroristických útocích. Kromě toho by se díky zaměření politiky na skutečně závažné katastrofy a zrušení možnosti poskytnout pomoc v případě regionálních katastrof mělo zlepšit zaměření a účinnost solidárních opatření.Na základě posouzení se navrhuje zlepšit schopnost EU reagovat v případě závažných krizových situací přijetím nového nařízení o Fondu solidarity. Tento nový nástroj by měl být založen na stávajícím FSEU, bude však rozšířen, pokud jde o jeho oblast působnosti, a zaměřen na závažné katastrofy a krizové situace.Komise provedla posouzení dopadů uvedené v pracovním programu. Zpráva je k dispozici na internetových stránkách Komise InfoRegio na adrese: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/funds/solidar/solid_en.htm.3 PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU- Shrnutí navrhovaných opatřeníNavrhovaná opatření pokračují v činnosti současného FSEU a rozšiřují ji; tato činnost spočívá v poskytování finanční pomoci členským státům a zemím, s nimiž se jedná o přistoupení k EU, v případě závažných katastrof nebo krizí.- Právní základJelikož návrh zahrnuje opatření jak ve členských státech, tak v kandidátských zemích, vyžaduje dvojí právní základ, tj. čl. 159 odst. 3 a čl. 181a odst. 2 Smlouvy o ES.Pro současné nařízení o FSEU, pokud jde o členské státy, byl jako právní základ použit článek 159. Věcná oblast působnosti nového návrhu se sice rozšiřuje, avšak jeho odůvodnění zůstává nezměněno. Článek 159 proto i nadále zůstává příslušným právním základem. Niceská smlouva článkem 181 Smlouvy o ES zavedla zvláštní právní ustanovení pro hospodářskou a finanční spolupráci se třetími zeměmi, která je podle názoru Komise vhodným právním základem pro navrhované financování z fondu, pokud jde o kandidátské země. Jelikož nyní existuje zvláštní právní základ, měl by být uvedený článek použit namísto článku 308 Smlouvy o ES, který se používal dosud.- Zásada subsidiarityZásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti Společenství.Cíle návrhu nemohou být uspokojivě dosaženy členskými státy z těchto důvodů.Stávající dohody o vzájemné pomoci mezi jednotlivými státy jsou v některých případech sice velmi účinné při poskytování naléhavě nutného vybavení nebo zásahových týmů, avšak závažné katastrofy, jimiž se tento návrh zabývá, vyžadují finanční solidaritu, pro kterou mezi členskými státy neexistuje žádný účinný mechanismus. Potenciální finanční zátěž je tak velká, že nemůže být nesena jednotlivými členskými státy, nýbrž pouze prostřednictvím jejího rovnoměrného rozdělení mezi všemi členskými státy. Členské státy toto uznaly při zřízení současného Fondu solidarity Evropské unie v roce 2002.Cíle návrhu budou lépe dosaženy prostřednictvím opatření na úrovni Společenství z těchto důvodů.Nový fond je specificky navržen tak, aby poskytoval finanční pomoc členským státům a způsobilým kandidátským zemím za účelem reakce na závažné krizové situace, kdy je jejich vlastní kapacita nedostatečná na to, aby mohly reagovat přiměřeně a účinně. Prostředky z fondu mohou být uvolněny pouze na žádost způsobilé země a doplňují správní, materiální a finanční úsilí, která žadatelská země vyvíjí za účelem reakce na krizové situace. Uvolnění prostředků z fondu vyžaduje souhlas Evropského parlamentu a Rady, tedy vyjádření finanční solidarity ze strany Společenství a členských států jako celku, přičemž je zohledněna kapacita postižené země vyrovnat se se situací vlastními finančními prostředky.Návrh


text: je proto v souladu se zásadou subsidiarity.- Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů.Povinnosti uložené přijímajícím státům jsou omezeny na zcela nezbytné minimum a odrážejí mimořádnou situaci, v jejímž rámci se pomoc poskytuje. Provádění příspěvku je zcela ponecháno na orgánech přijímajícího státu. Zejména je celá částka pomoci poskytnuta předem. Kromě uzavření prováděcí dohody mezi přijímajícím státem a Komisí neexistují žádné programové povinnosti nebo formalizované monitorovací a vykazovací postupy. Přijímající stát je však povinen po skončení opatření předložit zprávu odůvodňující využití příspěvku, včetně výkazu.Administrativní zátěž Společenství a celostátních, regionálních a místních úřadů je proto velice nízká a nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro to, aby Komise mohla vykonávat svou celkovou odpovědnost za plnění rozpočtu Společenství.- Volba nástrojůNavrhované nástroje: návrh nahrazuje stávající nařízení a měl by proto mít také formu nařízení.Jiné prostředky by nebyly přiměřené, protože cíle může být dosaženo pouze prostřednictvím přímo použitelného právního nástroje.4 ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNÁVRH JE KONZISTENTNÍ SE STÁVAJÍCÍM FONDEM SOLIDARITY POSKYTOVÁNÍM FINANčNÍ POMOCI NA OKAMžITOU OBNOVU A POMOC NA ZÁKLADě žÁDOSTI čLENSKÉHO STÁTU NEBO KANDIDÁTSKÉ ZEMě. KOMISE NAVRHUJE, ABY BYL FOND ZAHRNUT V OKRUHU 3 „ Občanství, svoboda, bezpečnost a spravedlnost“ finančního rámce pro období 2007–2013 jako součást nástrojů, které jsou k dispozici pro řešení obav občanů EU. Postupy zachovávají současná ujednání týkající se zapojení rozpočtového orgánu do uvolnění zdrojů a účelové vázání zdrojů pro specificky vymezená solidární opatření. Nevyužité prostředky by nemohly být využity na jiné účely nebo na „přerozdělovací nástroj“ navržený Komisí.Aby bylo možné reagovat rychleji než v rámci současného FSEU, obsahuje návrh mechanismus, na jehož základě by mohla být za určitých okolností po podání žádosti vyplacena jako „okamžitá solidarita“ záloha ve výši 5 % odhadované částky způsobilých opatření, avšak nikoliv více než 5 milionů EUR. V tomto případě by dostupné položky závazků musely být převedeny na příslušné rozpočtové linie a poté, co bude žádost schválena a opravný rozpočet vstoupí v účinnost, by musely být převedeny zpět. Tato zálohová platba bude považována za zálohu na pomoc, která bude poskytnuta poté, co bude dokončen posuzovací a rozpočtový proces. V případě, že žádost nebude přijata, musela by být záloha splacena Komisi zpět.Předpokládané finanční vybavení fondu rovněž navazuje na stávající Fond solidarity – ročně bude činit 1 miliardu EUR (běžné ceny). V každém případě se částka pomoci považovaná za nezbytnou uvolňuje prostřednictvím opravného rozpočtu. Jako dosud zůstane každý rok 1. října alespoň jedna čtvrtina této roční částky k dispozici za účelem pokrytí potřeb, které by mohly vyvstat do konce roku.5 DALšÍ INFORMACE- ZjednodušeníNávrh umožňuje zjednodušení právních předpisů.Solidární opatření v reakci na závažné krizové situace bez ohledu na jejich původ nebo příčinu by byly upraveny pouze jedním nástrojem.- Zrušení stávajících právních předpisůPřijetí tohoto návrhu povede ke zrušení stávajících právních předpisů.- Přezkum/revize/doložka o časovém omezení použitelnostiNávrh obsahuje doložku o přezkumu.Návrh obsahuje doložku o revizi.2005/0033 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo zřízení Fondu solidarity Evropské unieEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 159 odst. 3 a čl. 181a odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[4],s ohledem na


text: stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[5],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[6],v souladu s postupem stanoveným v článku 251[7],vzhledem k těmto důvodům:(1) V případě závažných katastrof nebo krizových situací by mělo Společenství ukázat svou solidaritu s dotčenými členskými státy a obyvatelstvem poskytnutím finanční pomoci, aby tak přispělo k urychlenému návratu k běžným životním podmínkám v postižených regionech, a přispěním k poskytnutí finanční náhrady pro oběti terorismu.(2) Společenství by mělo rovněž ukázat solidaritu se zeměmi, s nimiž se jedná o přistoupení k Evropské unii.(3) Závažné katastrofy nebo krizové situace mohou nastat v důsledku přírodních, průmyslových a technologických událostí, včetně znečištění moře a radiačních ohrožení, nebo v důsledku mimořádných situací v oblasti veřejného zdraví, zejména úředně vyhlášené chřipkové pandemie, nebo teroristických činů. Stávající nástroje hospodářské a sociální soudržnosti jsou schopné financovat opatření na prevenci rizik a opravu poškozené infrastruktury. Fond solidarity Evropské unie zřízený nařízením Rady (ES) č. 2012/2002[8] umožňuje, aby Společenství pomohlo při mobilizaci záchranných služeb s cílem uspokojit okamžité potřeby obyvatelstva a přispět k brzké rekonstrukci poškozené klíčové infrastruktury, aby mohlo v regionech postižených katastrofou dojít k obnově hospodářské činnosti. Uvedený fond je však omezen především na přírodní katastrofy. Mělo by být přijato ustanovení, které by Společenství umožnilo zasáhnout v případě krizových situací, které nejsou přírodního původu.(4) Cílem opatření, které by mělo být přijato, je doplnit úsilí dotčených států v takových případech, kdy jsou účinky katastrofy nebo krizové situace tak závažné, že tyto státy nemohou dané situaci čelit pouze vlastními prostředky. Protože tohoto cíle nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, a proto, z důvodu jeho rozsahu, ho může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality podle uvedeného článku nepřekročí toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.(5) V souladu se zásadou subsidiarity by opatření v rámci tohoto nařízení měla být omezena na závažné katastrofy. Tato opatření by měla být vymezena v závislosti na oblasti; ovšem měla by být umožněna určitá míra politického posouzení, aby bylo možné reagovat na události, jejichž následky jsou obzvláště závažné, avšak které nemohou být z důvodu své povahy posouzeny pouze na základě hmotné škody, jak je tomu zejména v případě závažných zdravotních krizí a teroristických činů. Je zapotřebí zvážit zvláštní situaci odlehlých a izolovaných regionů, například ostrovních a nejvzdálenějších regionů.(6) Závažné katastrofy, zejména katastrofy, které jsou přírodního původu, často postihují více než jednu zemi. Postihne-li způsobilý stát závažná katastrofa, měla by být pomoc poskytnuta rovněž způsobilé sousední zemi postižené stejnou katastrofou.(7) Pomoc Společenství by měla doplňovat úsilí dotčených států a měla by být použita na pokrytí části veřejných výdajů vynaložených na nejnutnější záchranná opatření potřebná v důsledku závažné katastrofy.(8) V souladu se zásadou subsidiarity by pomoc Společenství měla být poskytována pouze na základě žádosti postiženého státu. Komise by měla zajistit spravedlivé nakládání s žádostmi předloženými státy.(9) Žadatelské státy mohou okamžitě potřebovat finanční pomoc, která by jim pomohla pokrýt výdaje související s nejnaléhavějšími zásahy a záchrannými operacemi. Pokud o to žadatelský stát požádá, měla by být proto


text: po obdržení žádosti poskytnuta záloha, jsou-li v rozpočtu k dispozici prostředky.(10) Aby bylo Společenství schopno zasáhnout v případě, že ve stejném roce dojde k více závažným katastrofám, je zapotřebí obezřetného finančního řízení.(11) Je vhodné umožnit přijetí rychlého rozhodnutí za účelem přidělení zvláštních finančních prostředků a jejich co nejrychlejšího uvolnění. Správní postupy by měly být odpovídajícím způsobem upraveny a omezeny na zcela nezbytné minimum. Za tímto účelem uzavřely Evropský parlament, Rada a Komise interinstitucionální dohodu o financování Fondu solidarity Evropské unie[9].(12) Mechanismy pro vyplacení a využití příspěvků poskytnutých v rámci tohoto nařízení by měly odrážet naléhavost situace. Proto by měla být stanovena lhůta pro využití poskytnuté finanční pomoci.(13) Může být žádoucí, aby stát, který je příjemcem pomoci, zapojil v souladu se svým specifickým ústavním, institucionálním, právním nebo finančním rámcem do uzavření a uplatnění prováděcích dohod regionální nebo místní úřady. Přijímající stát by však měl zůstat odpovědný za provádění pomoci a za řízení a kontrolu opatření, na něž byly poskytnuty finanční prostředky Společenství v souladu v nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[10] (dále jen „finanční nařízení“).(14) Na opatření financované v rámci tohoto nařízení by neměla být poskytnuta finanční pomoc z jiných finančních nástrojů Společenství. Je-li v souvislosti s určitým opatřením poskytnuta Společenstvím nebo z mezinárodních nástrojů vztahujících se k náhradě zvláštních škod finanční pomoc, neměla by na takové opatření být za stejným účelem poskytnuta pomoc v rámci tohoto nařízení.(15) Akce Společenství by neměla zbavovat odpovědnosti třetí osoby, jež škody způsobily a jsou za ně podle zásady „znečišťovatel platí“ odpovědné v první řadě, nebo odrazovat členské státy a Společenství od preventivních opatření.(16) Při provádění finanční pomoci Společenství se vyžaduje maximální průhlednost a řádné monitorování využití zdrojů.(17) Přijímající státy by měly být povinny odůvodnit způsob použití jakékoliv obdržené pomoci.(18) Ve výjimečných případech a v závislosti na finančních prostředcích, které jsou k dispozici na solidární opatření v rámci tohoto nařízení v roce, v němž ke katastrofě došlo, je třeba přijmout ustanovení ohledně doplňkových příspěvků v rámci finančních prostředků pro následující rok.(19) Je zapotřebí přijmout ustanovení, které umožní příslušným subjektům Společenství vykonávat jejich povinnosti týkající se finanční kontroly.(20) Pomoc na výdaje, jež je následně získána zpět od třetích osob, nebo pomoc, která nebyla použita v souladu s tímto nařízením nebo přesáhla konečné ohodnocení škod, by měla být vrácena.(21) Mělo by být přijato ustanovení týkající se technické pomoci na solidární opatření v rámci tohoto nařízení, aby se zlepšila schopnost Komise posuzovat žádosti, které jsou jí předkládány.(22) Nařízení (ES) č. 2012/2002 by mělo být zrušeno s účinkem ode dne použití tohoto nařízení. Jeho ustanovení by však měla být i nadále použitelná na jakoukoliv žádost podanou před uvedeným datem.(23) Toto nařízení by se mělo použít ode dne použitelnosti finančních výhledů pro období 2007–2013,PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Předmět a oblast působnosti1. Zřizuje se Fond solidarity Evropské unie (dále jen „fond“), aby Společenství mohlo reagovat na závažné katastrofy postihující členské státy nebo kandidátské země zapojené do přístupových jednání s Evropskou unií (dále jen „způsobilé státy“).2. Toto nařízení


text: stanoví pravidla týkající se opatření v rámci fondu v souvislosti s těmito událostmi:a) přírodní katastrofy;b) průmyslové a technologické katastrofy;c) mimořádné situace v oblasti veřejného zdraví;d) teroristické činy.Článek 2Závažné katastrofyPro účely tohoto nařízení se za závažnou katastrofu považuje katastrofa, jež má alespoň v jednom způsobilém státě za následek přímé škody v odhadované výši přesahující 1 miliardu EUR v cenách roku 2007 nebo škody vyšší než 0,5 % hrubého národního důchodu dotčeného státu.Avšak i v případě nesplnění uvedených kvantitativních kritérií může Komise za výjimečných a řádně odůvodněných okolností uznat, že na území způsobilého státu došlo k závažné katastrofě.Článek 3Solidární opatření1. Na žádost způsobilého státu může Komise poskytnout finanční pomoc z fondu ve formě příspěvku, dojde-li na území uvedeného státu k závažné katastrofě.Na žádost způsobilého státu, který sdílí hranici se státem uvedeným v prvním pododstavci a byl postižen stejnou závažnou katastrofou, může Komise rovněž poskytnout pomoc z fondu tomuto státu.2. V případě jakékoliv katastrofy může stát obdržet pouze jeden příspěvek.Článek 4Způsobilá opatřeníFinanční pomoc v rámci tohoto nařízení se poskytuje pouze na opatření (dále jen „způsobilá opatření“), která jsou prováděna veřejnými orgány dotčeného státu nebo subjekty jednajícími ve veřejném zájmu a která patří do těchto kategorií:a) základní záchranná opatření potřebná pro okamžitou obnovu zničené infrastruktury a provozů v odvětví energetiky, vod a odpadních vod, telekomunikací, dopravy, zdravotnictví a vzdělávání;b) okamžitá lékařská pomoc a opatření na ochranu obyvatelstva proti bezprostřednímu ohrožení zdraví, včetně nákladů na očkovací látky, léky, zdravotnické produkty, vybavení a infrastrukturu použitou během mimořádné situace;c) poskytnutí dočasného ubytování a financování záchranných prací k zajištění okamžitých potřeb postiženého obyvatelstva;d) základní záchranná opatření za účelem okamžitého zajištění ochranných zařízení;e) opatření na okamžitou ochranu kulturního a přírodního dědictví;f) základní záchranná opatření za účelem okamžitého vyčištění oblastí zasažených katastrofou;g) lékařská, psychologická a sociální pomoc přímým obětem teroristických činů a jejich rodinám.Článek 5Žádosti1. Způsobilý stát může co nejdříve, nejpozději však do deseti týdnů ode dne vzniku první škody způsobené katastrofou, podat Komisi žádost o pomoc z fondu, přičemž uvede veškeré dostupné informace týkající se mimo jiné:a) škody způsobené katastrofou a jejího dopadu na dotčené obyvatelstvo a hospodářství;b) rozpisu odhadovaných nákladů na opatření v kategoriích uvedených v článku 4, která jsou pro danou katastrofu vhodná;c) jakýchkoliv jiných finančních zdrojů Společenství, které by mohly přispět k nápravě účinků katastrofy;d) jakýchkoliv jiných vnitrostátních nebo mezinárodních finančních zdrojů, včetně veřejného a soukromého pojistného, jež by mohly přispět k vyrovnání nákladů na nápravu škod a zejména nákladů na způsobilá opatření.Informace uvedené v písmeni (a) prvního pododstavce zahrnují odhad výše celkových přímých škod způsobených katastrofou.2. Na základě informací podle odstavce 1 a jakýchkoliv dalších informací, které si Komise případně vyžádala nebo získala jiným způsobem, Komise posoudí, zda jsou splněny podmínky pro poskytnutí finanční pomoci v rámci tohoto nařízení.Poskytne-li pro účely prvního pododstavce dotčený stát z vlastního podnětu další informace, musí Komise tyto informace obdržet do dvou měsíců od data podání žádosti.Vyžádá-li si však Komise pro účely prvního pododstavce další informace, musí Komise tyto informace obdržet do jednoho měsíce od data své žádosti.Článek 6Zálohové financování1. Ihned po obdržení žádosti podle čl. 5 odst. 1 může


text: Komise, jsou-li v rozpočtu k dispozici prostředky, přijmout rozhodnutí o poskytnutí zálohového financování na nejnaléhavější způsobilá opatření a bezodkladně vyplatit zálohu dotčenému státu v jediné splátce.První pododstavec se použije pouze v případě, že žádost obsahuje výslovnou žádost o zálohové financování.2. Výše zálohy vyplacené podle odst. 1 prvního pododstavce představuje 5 % celkové výše odhadovaných nákladů podle čl. 5 odst. 1 písm. b), avšak nepřesáhne 5 milionů EUR.Článek 7Stanovení finanční pomoci1. Komise stanoví na základě posouzení provedeného podle čl. 5 odst. 2 co nejrychleji příslušnou částku případné finanční pomoci, která bude poskytnuta v rámci dostupných zdrojů.Tato částka nesmí přesáhnout 50 % celkové výše odhadovaných nákladů podle čl. 5 odst. 1 písm. b).2. Dospěla-li Komise na základě posouzení provedeného podle čl. 5 odst. 2 k závěru, že podmínky pro poskytnutí pomoci v rámci tohoto nařízení nejsou splněny, oznámí to dotčenému státu.Jakákoliv záloha vyplacená podle čl. 6 odst. 1 musí být splacena zpět Komisi do tří měsíců ode dne uvedeného oznámení.Článek 8Rozpočtový proces1. Dospěla-li Komise k závěru, že by měla být poskytnuta finanční pomoc z fondu, předloží rozpočtovému orgánu návrhy potřebné pro schválení prostředků odpovídajících částce stanovené v souladu s čl. 7 odst. 1.Tyto návrhy musí obsahovat:a) posouzení provedené podle čl. 5 odst. 2 společně se shrnutím informací, na nichž je uvedené posouzení založeno;b) důkazy, že podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 jsou splněny;c) důvody ospravedlňující navrhované částky.2. Jakmile jsou uvedené prostředky rozpočtovým orgánem dány k dispozici, přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí příspěvku, přičemž vezme v úvahu jakoukoliv zálohu vyplacenou podle čl. 6 odst. 1.Článek 9Vyplacení a použití příspěvku1. Po přijetí rozhodnutí o poskytnutí příspěvku Komise okamžitě po podepsání dohody uvedené v čl. 10 odst. 1 vyplatí přijímajícímu státu příspěvek v jediné splátce.2. Přijímající stát použije příspěvek, jakož i jakýkoliv úrok z něj získaný do osmnácti měsíců ode dne vzniku první škody na financování způsobilých opatření provedených po uvedeném datu.Článek 10Provádění příspěvku1. Komise a přijímající stát uzavřou v souladu se specifickými ústavními, institucionálními, právními nebo finančními předpisy daného státu a Společenství prováděcí dohodu k rozhodnutí o poskytnutí příspěvku.Tato dohoda obsahuje zejména údaje o druhu a místě opatření, jež mají být financována.2. Komise zajistí, aby povinnosti v rámci prováděcích dohod byly stejné pro všechny přijímající státy.3. Přijímající stát zvolí jednotlivá opatření a provede příspěvek v souladu s tímto nařízením, rozhodnutím o poskytnutí příspěvku a dohodou.Uvedenou odpovědností není dotčena odpovědnost Komise za plnění souhrnného rozpočtu Evropských společenství v souladu s ustanoveními nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“) pro společnou nebo decentralizovanou správu.Článek 11Financování opatření1. Opatření financovaná celkově nebo částečně v rámci prováděcí dohody neobdrží finanční prostředky v rámci jakéhokoliv jiného nástroje Společenství nebo mezinárodního nástroje.Přijímající stát zajistí soulad s prvním pododstavcem.2. Přijímající státy usilují o veškerou možnou náhradu od třetích osob.Článek 12Slučitelnost s jinými aktyOpatření, na něž je poskytnuta finanční pomoc z fondu, musí být slučitelná s ustanoveními Smlouvy a akty přijatými na jejím základě, s politikami a opatřeními Společenství a s nástroji předvstupní pomoci.Článek 13Závěrečná zpráva a ukončení pomoci1. Nejpozději do šesti měsíců po uplynutí lhůty uvedené v čl. 9


text: odst. 2 předloží přijímající stát Komisi zprávu o finančním plnění příspěvku společně s výkazem obsahujícím odůvodnění výdajů a údaje o jakýchkoliv dalších zdrojích finanční pomoci poskytnuté na dotyčná opatření.Zpráva podrobně popíše preventivní opatření zavedená nebo navržená přijímajícím státem za účelem omezení rozsahu škod a co možná nejúčinnějšího zabránění opakování podobných katastrof.2. Nejpozději šest měsíců poté, co obdržela veškeré informace požadované podle odstavce 1, Komise pomoc z fondu ukončí.Článek 14Použití euraVeškeré částky v žádostech, rozhodnutích o poskytnutí příspěvku, prováděcích dohodách a zprávách v rámci tohoto nařízení a jakýkoliv jiných souvisejících dokumentech se vyjadřují v eurech.Článek 15Nedostatek finančních prostředků1. Nestačí-li v době předložení žádosti podle článku 8 zbývající finanční prostředky, které jsou pro daný rok pro fond k dispozici, na uhrazení částky finanční pomoci považované za nezbytnou, může Komise navrhnout, aby byly chybějící prostředky financovány z finančních prostředků, které jsou pro fond k dispozici pro následující rok.2. Celkový roční rozpočtový strop fondu v roce, kdy došlo ke katastrofě, a v roce následujícím musí být za všech okolností dodržen.Článek 16Finanční kontrola ze strany orgánů SpolečenstvíPřijímající stát zajistí, aby veškerá rozhodnutí o financování přijatá podle prováděcí dohody stanovené v článku 10 a veškeré dohody a smlouvy vyplývající z uvedených rozhodnutí o financování obsahovaly ustanovení o kontrolách prováděných Komisí prostřednictvím Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a kontrolách na místě prováděných Komisí nebo Účetním dvorem v souladu s příslušnými postupy.Článek 17Vrácení příspěvku1. Je-li výše celkových přímých vzniklých škod alespoň o 10 % nižší než odhadovaná částka uvedená podle čl. 5 odst. 1 písm. a), může Komise přijímající stát požádat, aby odpovídající částku obdržené finanční pomoci vrátil.2. Nedodržel-li přijímající stát ustanovení čl. 10 odst. 3, může Komise přijímající stát požádat, aby vrátil celou částku obdržené finanční pomoci nebo její část.3. Před přijetím rozhodnutí podle odstavců 1 nebo 2 Komise provede vhodné přezkoumání dané věci a zejména poskytne přijímajícímu státu stanovenou lhůtu, ve které daný stát předloží své připomínky.4. Jakákoliv částka, která byla obdržena nepatřičně a musí být vrácena, musí být Komisi splacena zpět. Z částek nesplacených zpět v souladu s finančním nařízením může být účtován úrok z prodlení.Článek 18Technická pomoc z podnětu Komise1. Z podnětu Komise může být fond v rámci horní hranice 0,20 % finančních zdrojů, které jsou pro daný rok k dispozici, použit na financování přípravné, monitorovací, administrativní a technické podpory a kontrolních a inspekčních opatření potřebných pro provádění tohoto nařízení.Uvedená opatření se vykonávají v souladu s čl. 53 odst. 2 finančního nařízení a jakýmikoliv jinými ustanoveními uvedeného nařízení a jeho prováděcích pravidel vztahujících se na tuto formu plnění rozpočtu.Uvedená opatření zahrnují zejména odborné zprávy, jejichž cílem je pomoci Komisi při posuzování žádostí podle čl. 5 odst. 2.2. Předpokládá-li se přispění z fondu za účelem zajištění externích služeb, přijme Komise rozhodnutí týkající se opatření uvedených v odst. 1 prvním pododstavci.Článek 19Výroční zprávaDo 1. července každého roku, s účinkem od [rok následující po roce, v němž toto nařízení začne platit], předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o činnosti v rámci tohoto nařízení v předcházejícím roce. Tato zpráva bude obsahovat zejména informace týkající se


text: předložených žádostí, přijatých rozhodnutí o poskytnutí příspěvku a ukončení poskytované finanční pomoci.Článek 20PřezkumEvropský parlament a Rada přezkoumají toto nařízení na základě návrhu Komise nejpozději do 31. prosince 2013.Článek 21ZrušeníNařízení (ES) č. 2012/2002 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2007.Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.Článek 22Přechodné ustanoveníNařízení (ES) č. 2012/2002 se i nadále použije na žádosti obdržené Komisí do 31. prosince 2006 včetně.Článek 23Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne 1. ledna 2007.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Evropský parlament Za RaduPředseda/předsedkyně předseda/předsedkyněLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT1. NAME OF THE PROPOSAL :Proposal for a REGULATION of the European Parliament and of the Council establishing the European Union Solidarity Fund2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:Citizenship, Freedom, Security and Justice3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines)) including headings :Three budget lines under heading 3For Administrative Management: 13 01 04 04For Member States: 13 06 01For Candidate countries: 13 06 023.2. Duration of the action and of the financial impact:Indeterminate, with the possibility of using up to EUR 1000 million per year in current prices to be made available on a case by case basis by the budgetary authority in the event of major disasters upon proposal from the Commission of an amending budgetUp to 0.2% of any grant paid under the EUSF may be used for Technical Assistance under 13 01 04 04.Up to 5% of the estimated costs of eligible operation claimed in the application - but no more than € 5 million in each case – may be granted as advance funding upon request of the affected Member State. In this case, available Commitment Appropriations would have to be transferred to either 13 06 01 or 13 06 02 and re-transferred once the application has been approved and the amending budget becomes effective. The Member State would have to repay the advance payment if the application is not approved.3.3. Budgetary characteristics (add rows if necessary):Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective || |Year n |Year n+1 |Year n+2 |Year n+3 |Year n+4 |Year n+5 | |Officials or temporary staff[19] (XX 01 01) |A*/AD |2 |2 |2 |2 |2 |2 | | |B*, C*/AST | | | | | | | |Staff financed[20] by art. XX 01 02 | | | | | | | |Other staff[21] financed by art. XX 01 04/05 | | | | | | | | TOTAL |2 |2 |2 |2 |2 |2 | | 7.2.2. Description of tasks deriving from the actionAssessment of applications, preparation of grant decisions, monitoring and closure of assistance7.2.3. Sources of human resources (statutory)Two statutory posts currently allocated to the management of the programme7.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on


text: administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Budget line(number and heading)13 01 04 04, heading 3 |Year n |Year n+1 |Year n+2 |Year n+3 |Year n+4 |Year n+5and later |TOTAL | | 1 Technical and administrative assistance (including related staff costs) | | | | | | | | | Executive agencies[22] | | | | | | | | | Other technical and administrative assistance |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. | | - intra muros | | | | | | | | | - extra muros | | | | | | | | | Total Technical and administrative assistance | p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. | | 7.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources |Year n |Year n+1 |Year n+2 |Year n+3 |Year n+4 |Year n+5and later | |Officials and temporary staff (XX 01 01) |0.216 |0.216 |0.216 |0.216 |0.216 |0.216 | |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.)(specify budget line) | | | | | | | | Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0.216 | 0.216 | 0.216 | 0.216 | 0.216 | 0.216 | |Calculation– Officials and Temporary agents Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable2 statutory posts à EUR 108.000 p.aCalculation– Staff financed under art. XX 01 02Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable7.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)|Year n |Year n+1 |Year n+2 |Year n+3 |Year n+4 |Year n+5and later |TOTAL | |XX 01 02 11 01 – Missions | | | | | | | | |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | | | | | | | | |XX 01 02 11 03 – Committees[23] | | | | | | | | |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | |XX 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | | | | | | | | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | | | | | | | | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount[1] KOM(2004) 101.[2] Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002, Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.[3] KOM(2005) 113, 6.4.2005.[4] Úř. věst. C , , s. .[5] Úř. věst. C , , s. .[6] Úř. věst. C , , s. .[7][8] Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.[9] Dosud nezveřejněna.[10] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.[11] Differentiated appropriations[12] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[13] Expenditure within article


text: xx 01 04 of Title xx.[14] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[15] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[16] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years[17] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[18] As described under Section 5.3[19] Cost of which is NOT covered by the reference amount[20] Cost of which is NOT covered by the reference amount[21] Cost of which is included within the reference amount[22] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.[23] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


text:
 KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
 V Bruselu dne 30.07.2004
 KOM(2004) 530 v konečném znění
 2004/0180 (CNS)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se zmocňují členské státy, aby v zájmu Evropského společenství ratifikovaly
 Úmluvu Mezinárodní organizace práce týkající se dokladů totožnosti námořníků
 (Úmluva č. 185)
 (předložená Komisí)
 CS CS
 ---pagebreak--- ODŮVODNĚNÍ
 Cíl
 1. Úmluva č. 185 Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“) týkající se dokladů
 totožnosti námořníků (revidovaná) (dále jen „Úmluva“) byla přijata 19. června 2003
 v rámci Generální konference MOP svolané do Ženevy Správní radou
 Mezinárodního úřadu práce, která se sešla na svém devadesátém prvním zasedání.
 2. Konečným cílem Úmluvy je zlepšení systému identifikace námořníků jako nezbytné
 náležitosti s cílem zajistit rovnováhu mezi bezpečností v námořním odvětví a
 podporou přiměřených životních a pracovních podmínek pro námořníky.
 3. Aby mohlo být těchto cílů dosaženo, stanoví Úmluva některá pravidla týkající se víz
 při vylodění námořníků na pevninu; zrovna tak Úmluva odkazuje na vstup
 námořníků na území členských států, zejména v případě průjezdu, přemístění nebo
 navrácení do své země. V souladu s hlavou IV Smlouvy o založení Evropského
 společenství (dále jen „Smlouva“) je tedy pravomocí v oblasti víz pravomoc
 Společenství, která byla vykonávána.
 4. V této souvislosti a s cílem zajistit dodržování rozdělení pravomocí stanovené
 Smlouvou navrhuje Komise tímto dokumentem, aby Rada zmocnila členské státy,
 které jsou v oblasti víz vázány pravidly Společenství, aby Úmluvu v zájmu
 Společenství ratifikovaly.
 Úmluva č. 185 MOP týkající se dokladů totožnosti námořníků
 5. Úmluva odpovídá základnímu mandátu MOP, což je podpora přiměřených životních
 a pracovních podmínek pro námořníky, a bere v úvahu skutečnost, že vzhledem
 k celosvětovému charakteru námořního průmyslu potřebují námořníci zvláštní
 ochranu.
 6. Úmluva se týká větší bezpečnosti dokladu totožnosti námořníků jako součásti, která
 zajišťuje důležitou rovnováhu mezi posílením bezpečnosti námořní dopravy na jedné
 straně a zjednodušením podmínek při zastávce námořníků v jiné zemi, než je jejich
 státní příslušnost, na straně druhé.
 7. V této souvislosti zavádí Úmluva bezpečnější systém identifikace námořníků tím, že
 zahrnuje biometrické prvky, a proto pružnější opatření, jež úmluva přináší, nejsou na
 úkor bezpečnosti.
 8. Úmluva uznává zásady zakotvené v úmluvě o národních osobních dokladech
 námořníků z roku 1958, týkající se usnadnění vstupu námořníků na území členů za
 účelem dovolené na pevnině, průjezdu, nalodění na jinou loď nebo navrácení do své
 země.
 9. Výchozím bodem této úvahy je, že námořníci pracují a žijí na lodích, které se věnují
 mezinárodnímu obchodu, a že přístup ke službám na pevnině a dovolená na pevnině
 jsou základem celkové spokojenosti námořníků a přispívají tak k podmínkám
 námořní plavby probíhající za lepších bezpečnostních podmínek.
 CS 2 CS
 ---pagebreak--- 10. V této souvislosti stanoví Úmluva některá pravidla týkající se víz při vylodění
 námořníků na pevninu. Tak článek 6 této revidované úmluvy stanoví v bodu 6, že
 „námořníci nemusejí mít vízum, aby jim bylo povoleno vystoupit na pevninu. Každý
 člen, který není schopen plně dodržovat tento předpis, musí dbát o to, aby právní
 předpisy nebo používaná praxe stanovily ustanovení, která jsou ve svém celku
 rovnocenná“.
 11. Bod 7 článku 6 Úmluvy se týká situace průjezdu, přemístění a navrácení námořníků
 do své země


text:
a přitom stanoví, že „Každý člen, pro něhož platí tato úmluva, musí
 rovněž co nejrychleji povolit vstup na své území každému námořníkovi vlastnícímu
 platný doklad totožnosti námořníků, doplněný pasem, pokud je o tento vstup
 požádáno za účelem:
 a) nalodění na svou loď, nebo přemístění na jinou loď;
 b) průjezdu s cílem nastoupit na svou loď v jiné zemi, nebo s cílem být navrácen do
 své země, nebo za jakýmkoliv jiným účelem schváleným orgány dotyčného člena.
 [...]“
 12. Hlava IV Smlouvy „Vízová, azylová a přistěhovalecká politika a jiné politiky týkající
 se volného pohybu osob“ zavádí všeobecnou pravomoc Společenství týkající se
 všech složek, které tvoří vízovou politiku, jak pro krátkodobý, tak pro dlouhodobý
 pobyt (čl. 62 bod 2) písm. b) a čl. 63 body 3) a 4) Smlouvy). Zejména čl. 62 bod 2
 písm. b) podbod i) stanoví, že opatření týkající se seznamu třetích zemí, jejichž státní
 příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, a třetích zemí, jejichž
 státní příslušníci jsou od vízové povinnosti osvobozeni, spadá do pravomoci
 Evropského společenství.
 13. Společenství již v této oblasti uplatnilo svou pravomoc tím, že přijalo nařízení Rady
 (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 20011, kterým se stanoví seznam třetích zemí,
 jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i
 seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni.
 14. Kromě toho Amsterodamská smlouva začlenila od svého vstupu v platnost
 schengenské acquis v rámci Evropské unie2. Schengenské acquis obsahuje
 ustanovení týkající se vízové politiky pro krátkodobý pobyt, která mají právní základ
 v čl. 62 bod 2) písm. b) Smlouvy3.
 1
 Úř. věst L 081, 21.3.2001. Nařízení pozměněné nařízeními Rady (ES) č. 2414/2001 ze dne 7. prosince
 2001 a č. 453/2003 ze dne 6. března 2003.
 2
 Protokol o začlenění schengenského acquis v rámci Evropské unie připojený ke Smlouvě o Evropské
 unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, Úř. věst. C 340, 10.11. 1997.
 3
 Rozhodnutí Rady 1999/435/ES ze dne 20. května 1999 o definici schengenského acquis za účelem
 určení právního základu všech ustanovení nebo rozhodnutí, jež tvoří acquis, v souladu s příslušnými
 ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství a Smlouvy o Evropské unii, Úř. věst. L 176,
 10.7.1999, s. 1 a rozhodnutí Rady 1999/436/ES ze dne 20. května 1999, které určuje právní základ
 všech ustanovení nebo rozhodnutí, jež tvoří schengenské acquis, v souladu s příslušnými ustanoveními
 Smlouvy o založení Evropského společenství a Smlouvy o Evropské unii, Úř. věst. L 176, 10.7.1999,
 s. 17. Podle čl. 1 odst. 2 rozhodnutí Rady 1999/435 byla znění tvořící schengenské acquis zveřejněna
 (Úř. věst. L 239, 22.9 2000).
 CS 3 CS
 ---pagebreak--- 15. Zejména body 6.5.2 a 6.5.4 části II Společné příručky o vnějších hranicích4 se týkají
 podmínek, za nichž mohou námořníci odejít na pevninu, a vstupu námořníků na
 území členských států, co se týká situace průjezdu, přemístění nebo navrácení do své
 země.
 16. Ve skutečnosti, v souladu s judikaturou AETR Soudního dvora ohledně vnějších
 pravomocí, nemají již členské státy možnost ratifikovat z vlastního podnětu Úmluvu
 MOP č. 185 týkající se dokladů totožnosti


text:
námořníků, neboť její ustanovení o
 osvobození námořníků od vízové povinnosti při vylodění na pevninu a odkaz na
 podmínky vstupu námořníků na území členských států za účelem průjezdu,
 přemístění nebo navrácení do své země zasahují do výkonu pravomoci Společenství
 v této oblasti.
 Návrh Komise
 17. Vzhledem k předchozím úvahám je třeba zachovat uplatňování pravidel Společenství
 v oblasti víz na jedné straně a dát silný signál, který ukáže zbývající části světa,
 jakou důležitost přikládá Společenství této úmluvě, na straně druhé.
 18. Řešení uvádějící v soulad tyto dva prvky by bylo plně v souladu s cílem Úmluvy,
 kterým je, při poskytnutí záruk o totožnosti námořníků, usnadnit jejich vstup na
 území členských států vázaných pravidly Společenství v oblasti víz, a umožnilo by
 těmto členským státům uskutečnit cíle Úmluvy.
 19. Z pravidel fungování MOP vyplývá, že podpisový proces před ratifikací, který
 existuje na jiných fórech, je zde nahrazen hlasovacím postupem (ke kterému došlo
 v červnu na mezinárodní konferenci), který má platnost podpisu, ale Úmluva ještě
 nevstoupila v platnost. Komise se těchto jednání nezúčastnila, i když byla přítomna
 jako pozorovatel. Státy a delegáti zaměstnavatelů a pracujících se účastní jednání a
 hlasování o přijetí Úmluvy. K této úmluvě mohou přistupovat pouze státy.
 20. Komise vzala na vědomí kladné hlasování vyjádřené členskými státy, které jednaly
 o Úmluvě, pokud jde o její užitečnost pro podporu uspokojivých pracovních
 podmínek pro námořníky, jakož i o nutnost jejího vstupu v platnost v co nejkratší
 lhůtě.
 21. Vzhledem ke skutečnosti, že pravomoc v oblasti víz je pravomocí Společenství,
 navrhuje Komise tímto dokumentem, aby Rada zmocnila členské státy vázané
 pravidly Společenství v této oblasti, aby ratifikovaly Úmluvu v zájmu Společenství.
 22. Tuto odchylku od obvyklého způsobu výkonu pravomoci Společenství podle článku
 300 Smlouvy o založení Evropského společenství lze výjimečně odůvodnit zájmem,
 který představuje Úmluva pro námořníky, a také nutností, aby vstoupila v platnost co
 nejdříve. Uvedené rozhodnutí musí nicméně zůstat výjimečné a nesmí v žádném
 ohledu představovat precedens pro budoucnost.
 4
 Rozhodnutí SCH/Com-ex(99)13 ze dne 28. dubna 1999 o konečném znění Společné příručky a
 Společné konzulární instrukce pro diplomatické mise a konzulární úřady (Úř. věst L 239, 22.9.2000, s.
 317). Aktualizované znění Příručky bylo zveřejněno – s výjimkou některých důvěrných příloh – v Úř.
 věst. C 313, 16.12.2002, s. 97.
 CS 4 CS
 ---pagebreak--- 23. Toto rozhodnutí tak umožní členským státům, aby přijaly bez dalšího zpoždění
 veškerá opatření nezbytná k ratifikaci. Kromě toho lze uvažovat o podmínkách
 společné ratifikace s cílem sdělit zbývající části světa, jakou důležitost přikládá
 Společenství Úmluvě.
 24. V souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o
 Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství používá uvedený
 členský stát opatření k určení třetích zemí, jejichž státní příslušníci při překračování
 vnějších hranic členských států musí mít vízum, a na opatření o jednotném vzoru víz.
 Toto rozhodnutí je proto určeno Dánsku.
 25. V souladu s článkem 1 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska
 připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského
 společenství a aniž je dotčen článek 4 výše uvedeného protokolu, se toto


text:
rozhodnutí
 nepoužije ani pro Irsko ani pro Spojené království.
 26. Toto rozhodnutí musí být chápáno jako rozvoj schengenského acquis tak, jak je
 definován v příloze A dohody podepsané dne 18. května 1999 mezi Radou, Norskem
 a Islandem za účelem přidružení těchto dvou států k provádění, používání a rozvoji
 schengenského acquis5.
 5
 Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 35.
 CS 5 CS
 ---pagebreak--- 2004/0180 (CNS)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se zmocňují členské státy, aby v zájmu Evropského společenství ratifikovaly
 Úmluvu Mezinárodní organizace práce týkající se dokladů totožnosti námořníků
 (Úmluva č. 185)
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 bod 2) písm.
 b) podbod i) a čl. 300 odst. 2 první pododstavec první větu a odst. 3 první pododstavec této
 smlouvy,
 s ohledem na návrh Komise6,
 s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu7,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Evropské společenství pracuje ve prospěch vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti
 a práva, založeného mimo jiné na společné politice v oblasti víz.
 (2) Úmluva č. 185 Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“) týkající se dokladů
 totožnosti námořníků (revidovaná) byla přijata 19. června 2003 v rámci Generální
 konference MOP svolané do Ženevy Správní radou Mezinárodního úřadu práce, která
 se sešla na svém devadesátém prvním zasedání.
 (3) Uvedená úmluva je cenným příspěvkem ke zlepšení bezpečnosti v námořním odvětví
 na mezinárodní úrovni a k podpoře přiměřených životních a pracovních podmínek pro
 námořníky a je tedy žádoucí, aby její ustanovení byla používána v co nejkratší lhůtě.
 (4) Některé články Úmluvy však spadají do pravomoci Společenství v oblasti víz.
 (5) Společenství nemůže uvedenou úmluvu ratifikovat, jejími stranami mohou být pouze
 členské státy.
 (6) V důsledku toho by Rada měla zmocnit členské státy vázané pravidly Společenství
 v oblasti víz, která jsou založena na čl. 62 bodu 2) písm. b) podbodu i) Smlouvy, aby
 ratifikovaly Úmluvu v zájmu Společenství za podmínek stanovených tímto
 rozhodnutím.
 6
 Úř. věst. C , , s. .
 7
 Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 CS 6 CS
 ---pagebreak--- (7) V souladu s článkem 1 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska připojeného
 ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství se
 Irsko a Spojené království neúčastní na přijetí tohoto rozhodnutí. V důsledku toho
 a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se toto rozhodnutí nepoužije ani pro
 Irsko ani pro Spojené království.
 (8) V souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě
 o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství je toto rozhodnutí
 určeno Dánsku,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Členské státy jsou zmocněny ratifikovat Úmluvu týkající se dokladů totožnosti námořníků
 přijatou dne 19. června 2003.
 Znění Úmluvy je připojeno k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 1. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby současně uložily ratifikační listiny
 k Úmluvě u generálního ředitele Mezinárodního úřadu práce do 1. prosince 2005.
 2. Členské státy přikročí k výměně informací v rámci Rady s Komisí do 1. června 2005,
 což je datum, o němž se domnívají, že k němu budou dokončeny parlamentní
 postupy nezbytné pro


text:
ratifikaci nebo přistoupení. Datum a podmínky současného
 uložení jsou stanoveny na tomto základě.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům v souladu se Smlouvou o založení Evropského
 společenství.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda
 CS 7 CS
 ---pagebreak--- ANNEX
 C185 Seafarers' Identity Documents Convention (Revised), 2003
 Convention revising the Seafarers'Identity Documents Convention, 1958 (Note: This
 Convention has not yet come into force: )
 Convention:C185
 Place:Geneva
 Session of the Conference:91
 Date of adoption:19:06:2003
 Subject classification: Seafarers
 Subject: Seafarers
 Status: Up-to-date instrument This Convention was adopted after 1985 and is considered up
 to date.
 The General Conference of the International Labour Organization,
 Having been convened at Geneva by the Governing Body of the International Labour Office,
 and having met in its Ninety-first Session on 3 June 2003, and Mindful of the continuing
 threat to the security of passengers and crews and the safety of ships, to the national interest
 of States and to individuals, and
 Mindful also of the core mandate of the Organization, which is to promote decent conditions
 of work, and
 Considering that, given the global nature of the shipping industry, seafarers need special
 protection, and
 Recognizing the principles embodied in the Seafarers' Identity Documents Convention, 1958,
 concerning the facilitation of entry by seafarers into the territory of Members, for the
 purposes of shore leave, transit, transfer or repatriation, and
 Noting the Convention on the Facilitation of International Maritime Traffic, 1965, as
 amended, of the International Maritime Organization, in particular, Standards 3.44 and 3.45,
 and
 Noting further that United Nations General Assembly Resolution A/RES/57/219 (Protection
 of human rights and fundamental freedoms while countering terrorism) affirms that States
 must ensure that any measure taken to combat terrorism complies with their obligations under
 international law, in particular international human rights, refugee and humanitarian law, and
 Being aware that seafarers work and live on ships involved in international trade and that
 access to shore facilities and shore leave are vital elements of seafarers' general well-being
 and, therefore, to the achievement of safer shipping and cleaner oceans, and
 Being aware also that the ability to go ashore is essential for joining a ship and leaving after
 the agreed period of service, and
 Noting the amendments to the International Convention for the Safety of Life at Sea, 1974, as
 amended, concerning special measures to enhance maritime safety and security, that were
 adopted by the International Maritime Organization Diplomatic Conference on 12 December
 2002, and
 CS 8 CS
 ---pagebreak--- Having decided upon the adoption of certain proposals with regard to the improved security
 of seafarers' identification, which is the seventh item on the agenda of the session, and
 Having decided that these proposals shall take the form of an international Convention
 revising the Seafarers' Identity Documents Convention, 1958,
 adopts this nineteenth day of June of the year two thousand and three, the following
 Convention, which may be cited as the Seafarers' Identity Documents Convention (Revised),
 2003.
 Article 1
 SCOPE
 1. For the purposes of this Convention, the term seafarer means any person who is employed


text:
or is engaged or works in any capacity on board a vessel, other than a ship of war, ordinarily
 engaged in maritime navigation.
 2. In the event of any doubt whether any categories of persons are to be regarded as seafarers
 for the purpose of this Convention, the question shall be determined in accordance with the
 provisions of this Convention by the competent authority of the State of nationality or
 permanent residence of such persons after consulting with the shipowners' and seafarers'
 organizations concerned.
 3. After consulting the representative organizations of fishing-vessel owners and persons
 working on board fishing vessels, the competent authority may apply the provisions of this
 Convention to commercial maritime fishing.
 Article 2
 ISSUANCE OF SEAFARERS' IDENTITY DOCUMENTS
 1. Each Member for which this Convention is in force shall issue to each of its nationals who
 is a seafarer and makes an application to that effect a seafarers' identity document conforming
 to the provisions of Article 3 of this Convention.
 2. Unless otherwise provided for in this Convention, the issuance of seafarers' identity
 documents may be subject to the same conditions as those prescribed by national laws and
 regulations for the issuance of travel documents.
 3. Each Member may also issue seafarers' identity documents referred to in paragraph 1 to
 seafarers who have been granted the status of permanent resident in its territory. Permanent
 residents shall in all cases travel in conformity with the provisions of Article 6, paragraph 7.
 4. Each Member shall ensure that seafarers' identity documents are issued without undue
 delay.
 5. Seafarers shall have the right to an administrative appeal in the case of a rejection of their
 application.
 6. This Convention shall be without prejudice to the obligations of each Member under
 international arrangements relating to refugees and stateless persons.
 Article 3
 CS 9 CS
 ---pagebreak--- CONTENT AND FORM
 1. The seafarers' identity document covered by this Convention shall conform - in its content -
 to the model set out in Annex I hereto. The form of the document and the materials used in it
 shall be consistent with the general specifications set out in the model, which shall be based
 on the criteria set out below. Provided that any amendment is consistent with the following
 paragraphs, Annex I may, where necessary, be amended in accordance with Article 8 below,
 in particular to take account of technological developments. The decision to adopt the
 amendment shall specify when the amendment will enter into effect, taking account of the
 need to give Members sufficient time to make any necessary revisions of their national
 seafarers' identity documents and procedures.
 2. The seafarers' identity document shall be designed in a simple manner, be made of durable
 material, with special regard to conditions at sea and be machine-readable. The materials used
 shall:
 (a) prevent tampering with the document or falsification, as far as possible, and enable easy
 detection of alterations; and
 (b) be generally accessible to governments at the lowest cost consistent with reliably
 achieving the purpose


text:
set out in (a) above.
 3. Members shall take into account any available guidelines developed by the International
 Labour Organization on standards of the technology to be used which will facilitate the use of
 a common international standard.
 4. The seafarers' identity document shall be no larger than a normal passport. 5. The seafarers'
 identity document shall contain the name of the issuing authority, indications enabling rapid
 contact with that authority, the date and place of issue of the document, and the following
 statements:
 (a) this document is a seafarers' identity document for the purpose of the Seafarers' Identity
 Documents Convention (Revised), 2003, of the International Labour Organization; and
 (b) this document is a stand-alone document and not a passport.
 6. The maximum validity of a seafarers' identity document shall be determined in accordance
 with the laws and regulations of the issuing State and shall in no case exceed ten years,
 subject to renewal after the first five years.
 7. Particulars about the holder included in the seafarer's identity document shall be restricted
 to the following:
 (a) full name (first and last names where applicable);
 (b) sex;
 (c) date and place of birth;
 (d) nationality;
 (e) any special physical characteristics that may assist identification;
 (f) digital or original photograph; and
 CS 10 CS
 ---pagebreak--- (g) signature.
 8. Notwithstanding paragraph 7 above, a template or other representation of a biometric of the
 holder which meets the specification provided for in Annex I shall also be required for
 inclusion in the seafarers' identity document, provided that the following preconditions are
 satisfied:
 (a) the biometric can be captured without any invasion of privacy of the persons concerned,
 discomfort to them, risk to their health or offence against their dignity;
 (b) the biometric shall itself be visible on the document and it shall not be possible to
 reconstitute it from the template or other representation;
 (c) the equipment needed for the provision and verification of the biometric is user-friendly
 and is generally accessible to governments at low cost;
 (d) the equipment for the verification of the biometric can be conveniently and reliably
 operated in ports and in other places, including on board ship, where verification of identity is
 normally carried out by the competent authorities; and
 (e) the system in which the biometric is to be used (including the equipment, technologies and
 procedures for use) provides results that are uniform and reliable for the authentication of
 identity.
 9. All data concerning the seafarer that are recorded on the document shall be visible.
 Seafarers shall have convenient access to machines enabling them to inspect any data
 concerning them that is not eye-readable. Such access shall be provided by or on behalf of the
 issuing authority.
 10. The content and form of the seafarers' identity document shall take into account the
 relevant international standards cited in Annex I.
 Article 4
 NATIONAL ELECTRONIC DATABASE
 1. Each Member shall ensure that a record of each seafarers' identity document issued,
 suspended or withdrawn by it is stored in an


text:
electronic database. The necessary measures
 shall be taken to secure the database from interference or unauthorized access.
 2. The information contained in the record shall be restricted to details which are essential for
 the purposes of verifying a seafarers' identity document or the status of a seafarer and which
 are consistent with the seafarer's right to privacy and which meet all applicable data protection
 requirements. The details are set out in Annex II hereto, which may be amended in the
 manner provided for in Article 8 below, taking account of the need to give Members
 sufficient time to make any necessary revisions of their national database systems.
 3. Each Member shall put in place procedures which will enable any seafarer to whom it has
 issued a seafarers' identity document to examine and check the validity of all the data held or
 stored in the electronic database which relate to that individual and to provide for correction if
 necessary, at no cost to the seafarer concerned.
 4. Each Member shall designate a permanent focal point for responding to inquiries, from the
 immigration or other competent authorities of all Members of the Organization, concerning
 CS 11 CS
 ---pagebreak--- the authenticity and validity of the seafarers' identity document issued by its authority. Details
 of the permanent focal point shall be communicated to the International Labour Office, and
 the Office shall maintain a list which shall be communicated to all Members of the
 Organization.
 5. The details referred to in paragraph 2 above shall at all times be immediately accessible to
 the immigration or other competent authorities in member States of the Organization, either
 electronically or through the focal point referred to in paragraph 4 above.
 6. For the purposes of this Convention, appropriate restrictions shall be established to ensure
 that no data - in particular, photographs - are exchanged, unless a mechanism is in place to
 ensure that applicable data protection and privacy standards are adhered to.
 7. Members shall ensure that the personal data on the electronic database shall not be used for
 any purpose other than verification of the seafarers' identity document.
 Article 5
 QUALITY CONTROL AND EVALUATIONS
 1. Minimum requirements concerning processes and procedures for the issue of seafarers'
 identity documents, including quality-control procedures, are set out in Annex III to this
 Convention. These minimum requirements establish mandatory results that must be achieved
 by each Member in the administration of its system for issuance of seafarers' identity
 documents.
 2. Processes and procedures shall be in place to ensure the necessary security for:
 (a) the production and delivery of blank seafarers' identity documents;
 (b) the custody, handling and accountability for blank and completed seafarers' identity
 documents;
 (c) the processing of applications, the completion of the blank seafarers' identity documents
 into personalized seafarers' identity documents by the authority and unit responsible for
 issuing them and the delivery of the seafarers' identity documents;
 (d) the operation and maintenance of the database; and
 (e) the quality control of procedures and periodic evaluations.
 3. Subject