text:
d) seznam harmonizovaných norem nebo
 jiných odpovídajících technických specifikací, na které byly odkazy
 zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie a které
 byly zcela nebo zčásti použity, a popis řešení zvolených ke
 splnění základních požadavků tohoto nařízení, pokud tyto
 harmonizované normy použity nebyly. V případě částečně
 použitých harmonizovaných norem se v technické dokumentaci uvedou ty
 části, jež byly použity;
 e) výsledky konstrukčních
 výpočtů, provedených kontrol atd.,
 f) protokoly o zkouškách;
 g) návody k instalaci a k použití.
 6.2.2 Dokumentace návrhu obsahuje, je-li to
 vhodné, tyto prvky:
 a) osvědčení
 o shodě týkající se zabudování vybavení do spotřebiče;
 b) atesty a certifikáty vztahující se k
 metodám výroby a kontroly a monitorování spotřebiče;
 c) jakýkoli jiný dokument
 umožňující oznámenému subjektu zlepšit jeho posuzování.
 Výrobce technickou dokumentaci uchovává pro
 potřebu příslušných vnitrostátních orgánů po dobu deseti let po
 uvedení spotřebiče na trh.
 6.3 Výroba
 Výrobce přijme veškerá nezbytná
 opatření, aby výrobní proces a jeho monitorování zajišťovaly shodu
 vyráběných spotřebičů s použitelnými požadavky tohoto
 nařízení.
 6.4 Ověřování
 Oznámený subjekt, kterého si výrobce zvolil,
 provádí nebo nechá provést příslušné kontroly a zkoušky uvedené v
 příslušných harmonizovaných normách nebo technických specifikacích nebo
 jiné rovnocenné zkoušky, aby ověřil, zda spotřebič
 splňuje příslušné požadavky tohoto nařízení. Pokud taková
 harmonizovaná norma nebo technická specifikace neexistuje, rozhodne daný
 oznámený subjekt, jaké zkoušky se mají provést.
 Jestliže to oznámený subjekt považuje za
 nutné, mohou být příslušné kontroly a zkoušky provedeny po instalaci
 spotřebiče.
 Oznámený subjekt vydá osvědčení o
 shodě s ohledem na provedené kontroly a zkoušky a každý schválený
 spotřebič na vlastní odpovědnost opatří nebo nechá
 opatřit svým identifikačním číslem.
 Výrobce uchová osvědčení o
 shodě k dispozici vnitrostátním orgánům pro kontrolní účely po
 dobu deseti let poté, co byly spotřebič uvedeny na trh.
 6.5 Označení CE a EU prohlášení o
 shodě
 6.5.1 Výrobce připojí označení CE a
 nápisy uvedené v příloze IV na každý spotřebič, který
 splňuje použitelné požadavky tohoto nařízení, a na odpovědnost
 oznámeného subjektu uvedeného v bodě 6.4 připojí rovněž
 identifikační číslo tohoto subjektu.
 6.5.2 Výrobce vypracuje písemné EU prohlášení
 o shodě a po dobu deseti let poté, co byl spotřebič uveden na
 trh, je uchovává, aby bylo k dispozici vnitrostátním orgánům. V EU
 prohlášení o shodě je uveden spotřebič, pro nějž bylo
 vypracováno.
 Kopie EU prohlášení o shodě se na
 požádání předloží příslušným orgánům.
 6.6 Zplnomocněný zástupce
 Povinnosti výrobce uvedené v bodech 6.2 a 6.5
 mohou být jeho jménem a na jeho odpovědnost splněny jeho
 zplnomocněným zástupcem, pokud jsou stanoveny v plné moci.
 PŘÍLOHA
 IV
 OZNAČENÍ CE A NÁPISY
 1) Spotřebič nebo jeho štítek
 musí být opatřen označením CE podle přílohy II nařízení
 (ES) č. 765/2008, za nímž následuje identifikační číslo
 oznámeného subjektu, který byl zapojen do fáze řízení výroby,
 a poslední dvojčíslí roku, v němž bylo označení CE
 připojeno.
 2) Na spotřebiči nebo jeho
 výrobním štítku musí být uvedeny tyto informace:
 a) jméno výrobce, jeho zapsaná obchodní
 firma nebo zapsaná ochranná známka nebo identifikační značka;
 b) typ, šarže nebo sériové číslo
 spotřebiče, nebo jiný prvek umožňující jeho identifikaci;
 c) typ elektrické přípojky, je-li
 použita;
 d) označení kategorie
 spotřebiče;
 e)


text:
vstupní tlak plynného paliva.
 f) Informace nezbytné k zajištění
 řádné a bezpečné instalace, podle povahy spotřebiče.
 3) Vybavení nebo jeho štítek musí být
 opatřeny, je-li to vhodné, informacemi uvedenými v odstavci 2.
 PŘÍLOHA V
 EU
 PROHLÁŠENÍ O SHODĚ
 EU prohlášení o shodě obsahuje tyto
 prvky:
 a) Spotřebič / model
 spotřebiče (výrobek, šarže, typ nebo sériové číslo).
 b) Jméno a adresa výrobce a
 případně jeho zplnomocněného zástupce.
 c) Toto prohlášení o shodě
 vydal na vlastní odpovědnost výrobce.
 d) Předmět prohlášení
 (identifikace spotřebiče umožňující jej zpětně
 vysledovat. Je-li to pro účely identifikace spotřebiče nezbytné,
 může obsahovat obrázek):
 1) popis spotřebiče;
 2) použitý postup posuzování shody;
 3) název a adresa oznámeného subjektu,
 který posouzení shody provedl;
 4) odkaz na certifikát EU
 přezkoušení typu.
 e) Výše popsaný předmět
 prohlášení je ve shodě s příslušnými harmonizačními právními
 předpisy Unie: ................ (odkaz na další použité akty Unie):
 f) Odkazy na příslušné
 harmonizované normy, které byly použity, nebo na specifikace, na jejichž
 základě se shoda prohlašuje:
 g) Oznámený subjekt nebo oznámené
 subjekty ... (název, adresa, číslo) ... provedl(y) ... (popis zásahu)... a
 vydal(y) osvědčení: ...
 h) Další informace:
 Podepsáno za a jménem: .........................
 (místo a datum vydání):
 (jméno, funkce) (podpis):
 PŘÍLOHA
 VI
 OSVĚDČENÍ
 O SHODĚ VYBAVENÍ
 Osvědčení o
 shodě vybavení musí obsahovat:
 a) Vybavení / model vybavení (výrobek,
 šarže, typ nebo sériové číslo).
 b) Jméno a adresu výrobce a
 případně jeho zplnomocněného zástupce.
 c) Toto prohlášení o shodě
 vybavení vydal na vlastní odpovědnost výrobce vybavení.
 d) Předmět prohlášení
 (identifikace vybavení umožňující je zpětně vysledovat). Je-li
 to pro účely identifikace vybavení nezbytné, může obsahovat obrázek):
 1) popis a vlastnosti vybavení;
 2) použitý postup posuzování shody;
 3) název a adresa oznámeného subjektu,
 který posouzení shody provedl;
 4) odkaz na certifikát EU
 přezkoušení typu.
 e) Předmět výše popsaného
 osvědčení o shodě vybavení je ve shodě
 s nařízením ................ o spotřebičích plynných paliv
 (odkaz na toto nařízení):
 f) Odkazy na příslušné
 harmonizované normy, které byly použity, nebo na specifikace, na jejichž
 základě se shoda prohlašuje.
 g) Oznámený subjekt nebo oznámené
 subjekty ... (název, adresa, číslo) ... provedl(y) ... (popis zásahu)... a
 vydal(y) osvědčení: ...
 h) Pokyny, jak má být vybavení
 zabudováno do spotřebiče nebo tvořit součást takového
 spotřebiče, jež napomohou dosažení shody se základními požadavky,
 které se vztahují na dokončené spotřebiče.
 i) Další informace:
 Podepsáno za a jménem: ............;
 (místo a datum vydání);
 (jméno, funkce) a podpis.
 PŘÍLOHA
 VII
 SROVNÁVACÍ TABULKA
 Směrnice 2009/142/ES || Toto nařízení
 ||
 Čl. 1 odst. 1 první pododstavec || Čl. 1 odst. 1
 Čl. 1 odst. 1 druhý pododstavec || Čl. 1 odst. 3 písm. a)
 Čl. 1 odst. 2 || Čl. 2 odst. 1, 2 a 5
 Čl. 1 odst. 3 || Čl. 1 odst. 2
 ___ || Čl. 2 odst. 3, 4 a 6 až 31
 Čl. 2 odst. 1 || Čl. 3 odst. 1
 ___ || Čl. 3 odst. 2
 Čl. 2 odst. 2 || Čl. 4 odst. 1
 ___ || Čl. 4 odst. 2
 Článek 3 || Článek 5
 Článek 4 || Článek 6
 ___ || Článek 7
 ___ || Článek 8

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
___ || Článek 9
 ___ || Článek 10
 ___ || Článek 11
 ___ || Článek 12
 ___ || Článek 13
 Čl. 5 odst. 1 písm. a) || ___
 Čl. 5 odst. 1 písm. b) || ___
 Čl. 5 odst. 2 || ___
 Článek 6 || ___
 Článek 7 || ___
 Čl. 8 odst. 1 až 4 || Čl. 14 odst. 1 až 5
 Čl. 8 odst. 5 || ___
 ___ || Čl. 14 odst. 6
 Čl. 8 odst. 6 || Čl. 14 odst. 7
 ___ || Článek 15
 ___ || Článek 16
 ___ || Článek 17
 Článek 9 || ___
 Čl. 10 odst. 1 || Čl. 18 odst. 1
 Čl. 10 odst. 2 || ___
 Článek 11 || ___
 Článek 12 || ___
 ___ || Čl. 18 odst. 2 až 5
 ___ || Článek 19
 ___ || Článek 20
 ___ || Článek 21
 ___ || Článek 22
 ___ || Článek 23
 ___ || Článek 24
 ___ || Článek 25
 ___ || Článek 26
 ___ || Článek 27
 ___ || Článek 28
 ___ || Článek 29
 ___ || Článek 30
 ___ || Článek 31
 ___ || Článek 32
 ___ || Článek 33
 ___ || Článek 34
 ___ || Článek 35
 ___ || Článek 36
 ___ || Článek 37
 ___ || Článek 38
 ___ || Článek 39
 ___ || Článek 40
 Článek 13 || __
 Článek 14 || __
 Článek 15 || __
 Článek 16 || __
 ___ || Článek 41
 Příloha I || Příloha I
 ___ || Příloha II
 Příloha II || Příloha III
 Příloha III || Příloha IV
 Příloha IV || __
 Příloha V || __
 Příloha VI || __
 ___ || Příloha V
 ___ || Příloha VI
 ___ || Příloha VII
 [1] Směrnice Evropského parlamentu a Rady
 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních
 a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném
 uznávání jejich shody (Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 10).
 [2] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/95/ES ze
 dne 12. prosince 2006 o harmonizaci právních předpisů členských
 států týkajících se elektrických zařízení určených pro používání
 v určitých mezích napětí (Úř. věst. L 374, 27.12.2006, s.
 10)
 [3] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/108/ES
 ze dne 15. prosince 2004 o sbližování právních předpisů
 členských států týkajících se elektromagnetické kompatibility a o
 zrušení směrnice 89/336/EHS (Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 24).
 [4] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 1935/2004 ze dne 27. října 2004 o materiálech a
 předmětech určených pro styk s potravinami a o zrušení
 směrnic 80/590/EHS a 89/109/EHS (Úř. věst. L 338,
 13.11.2004, s. 4).
 [5] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. 305/2011 ze dne 9. března 2011, kterým se stanoví
 harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh
 a kterým se zrušuje směrnice Rady 89/106/EHS (Úř. věst. L
 88, 4.4.2011, s. 5).
 [6] Směrnice Rady 98/83/ES ze dne 3. listopadu 1998 o
 jakosti vody určené k lidské spotřebě (Úř. věst L 330,
 5.12.1998, s. 32).


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 7.12.2018
 COM(2018) 797 final
 2018/0409(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 V čl. 54 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1624 ze dne 14. září 2016 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži
 1
 se stanoví, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž může koordinovat operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v oblasti správy vnějších hranic. V této souvislosti může provádět činnosti na vnějších hranicích, jichž se účastní jeden či více členských států a třetí země sousedící alespoň s jedním z těchto členských států, pokud s tímto tato sousední země souhlasí, a to i na území dotčené třetí země.
 V čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624 se stanoví, že v případech, kdy je plánováno nasazení jednotek ve třetí zemi při činnostech, při nichž budou mít příslušníci těchto jednotek výkonné pravomoci, nebo v případech, kdy to jiné činnosti ve třetích zemích vyžadují, uzavře Unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek. Dohoda o postavení jednotek se bude týkat všech aspektů nezbytných pro provádění těchto činností. Zejména v ní bude vymezen rozsah operace, občanskoprávní a trestní odpovědnost a úkoly a pravomoci příslušníků jednotek. Dohoda o postavení jednotek zajistí plné dodržování základních práv během operací.
 Na základě směrnic pro jednání přijatých Radou sjednala Evropská komise s Republikou Srbsko Dohodu o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko (dále jen „dohoda o postavení jednotek“) s cílem vytvořit právní rámec, který na základě operačních plánů umožní jednat okamžitě, jakmile bude třeba rychlé reakce. Ačkoliv jsou migrační toky v regionu mnohem nižší než v letech 2015 a 2016, sítě organizované trestné činnosti dokáží své trasy a metody převaděčství nelegálních migrantů rychle přizpůsobit jakékoliv nové situaci. Po uzavření dohody o postavení jednotek budou odpovědné orgány Republiky Srbsko a členských států EU, koordinované Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, mnohem lépe připraveny k rychlé reakci na takový možný vývoj.
 Připojený návrh rozhodnutí Rady představuje právní nástroj pro uzavření dohody o postavení jednotek mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko.
 Dne 21. února 2017 Komise obdržela zmocnění Rady k zahájení jednání s Republikou Srbsko o dohodě o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko.
 Jednání o dohodě o postavení jednotek byla zahájena dne 7. dubna 2017 a druhé kolo se uskutečnilo 11. května 2017. Nakonec bylo dohody dosaženo dne 3. srpna 2018. Dohodu o postavení jednotek parafoval komisař pro migraci, vnitřní věci a občanství D. Avramopoulos a ministr vnitra Republiky Srbsko N. Stefanović dne 20. září 2018 v Bělehradě.
 Komise se domnívá, že cílů, které Rada stanovila ve svých směrnicích pro jednání, bylo dosaženo a že předloha dohody o postavení jednotek je pro Unii přijatelná.
 Členské státy byly informovány a konzultovány prostřednictvím příslušných pracovních skupin Rady.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky


text:
Šestnáct členských států má nyní s Republikou Srbsko dvoustranné dohody, které se týkají mimo jiné řady společných opatření, jako jsou hraniční kontroly, ostraha hranic, hlídkování, navracení apod. Existuje již také pracovní ujednání mezi ministerstvem vnitra Republiky Srbsko a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, které zahrnuje zejména pravidelnou účast zástupců srbské pohraniční policie – v roli pozorovatelů na území členských států a na základě souhlasu hostitelského členského státu – na koordinovaných společných operacích Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Evropský program pro migraci
 2
 je založen na čtyřech pilířích. Jedním z nich je správa hranic: ta zahrnuje lepší správu vnějších hranic EU, zejména prostřednictvím solidarity vůči členským státům, které se nacházejí na vnějších hranicích, a účinnější správu hraničních přechodů. Posílená ochrana hranic Republiky Srbsko bude mít také pozitivní dopad na vnější hranice EU, zejména na vnější hranice Bulharska, Chorvatska, Maďarska a Rumunska, jakož i na hranice Republiky Srbsko. Další posílení bezpečnosti na vnějších hranicích je také v souladu s Evropským programem pro bezpečnost
 3
 .
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Právním základem tohoto návrhu rozhodnutí Rady je čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) a čl. 79 odst. 2 písm. c) SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) SFEU.
 Uzavření dohody o postavení jednotek ze strany Evropské unie je výslovně uvedeno v čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624, který stanoví, že v případech, kdy je plánováno nasazení jednotek ve třetí zemi při činnostech, při nichž budou mít příslušníci těchto jednotek výkonné pravomoci, nebo v případech, kdy to jiné činnosti ve třetích zemích vyžadují, uzavře Unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek.
 Podle čl. 3 odst. 2 SFEU je uzavření mezinárodní smlouvy, pokud je stanoveno legislativním aktem Unie, ve výlučné pravomoci Unie. Podle čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624 uzavře Evropská unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek. Připojená dohoda s Republikou Srbsko tudíž spadá do výlučné pravomoci Evropské unie.
 Podle čl. 218 odst. 6 písm. a) bodu v) SFEU je pro uzavření této dohody vyžadován souhlas Evropského parlamentu.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Proporcionalita
 S ohledem na sítě organizované trestné činnosti, které rychle přizpůsobují své trasy a metody převaděčství nelegálních migrantů, je pro zlepšení kontrol na hranicích Republiky Srbsko zapotřebí zapojení EU. Dohoda o postavení jednotek je nezbytná k tomu, aby mohly odpovědné orgány Republiky Srbsko a členských států EU, koordinované Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, rychle reagovat na takový možný vývoj. Dohoda umožní Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž vyslat do Republiky Srbsko v případě náhlého přílivu nelegálních migrantů jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže.
 •Volba nástroje
 Tento návrh je v souladu s čl. 218 odst. 6 písm. a) SFEU, jenž stanoví, že rozhodnutí o mezinárodních dohodách přijme Rada po obdržení souhlasu Evropského parlamentu. Neexistuje žádný jiný právní nástroj, který by mohl být použit za účelem dosažení cíle vyjádřeného v tomto návrhu.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ


text:
DOPADŮ
 •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Posouzení dopadů
 Pro jednání o dohodě o postavení jednotek nebylo třeba žádné posouzení dopadů.
 •Účelnost právních předpisů a zjednodušení
 Jelikož se jedná o novou dohodu, nemohla být provedena hodnocení nebo kontroly účelnosti stávajících nástrojů.
 •Základní práva
 Dohoda o postavení jednotek obsahuje ustanovení, jež zajišťují, že základní práva osob dotčených činnostmi příslušníků jednotky zapojených do činnosti koordinované Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž jsou chráněna.
 Ustanovení týkající se základních práv jsou dále vysvětlena v bodě 5 „Ostatní prvky“.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Dohoda o postavení jednotek nemá sama o sobě žádné finanční dopady. Až skutečné vyslání jednotek Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž na základě operačního plánu a příslušné grantové dohody s sebou přinese náklady, které ponese rozpočet Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. Budoucí operace v rámci dohody o postavení jednotek budou financovány prostřednictvím vlastních zdrojů Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Komise zajistí řádné monitorování plnění dohody o postavení jednotek.
 Republika Srbsko a Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž společně vyhodnotí každou společnou operaci či zásah rychlé reakce na hranicích.
 Zejména pak Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, Republika Srbsko a členské státy, které se účastní konkrétní činnosti, vypracují na konci každé činnosti zprávu o uplatňování ustanovení dohody, včetně zpracování osobních údajů.
 •Informativní dokumenty (u směrnic)
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 Oblast působnosti dohody
 Tato dohoda umožňuje Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž vysílat do Republiky Srbsko jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže s výkonnými pravomocemi za účelem provádění společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích. Ačkoli tato dohoda nerozšiřuje oblast působnosti Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Srbsko o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob (dále jen „dohoda mezi ES a Republikou Srbsko o zpětném přebírání osob“)
 4
 , umožňuje rovněž jednotkám Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, aby v rámci konkrétní návratové operace pomáhaly Republice Srbsko při identifikaci osob, které mají být v souladu s dohodou mezi ES a Republikou Srbsko o zpětném přebírání osob převzaty zpět do Republiky Srbsko.
 Jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže mohou být vyslány na území Republiky Srbsko pouze do regionů sousedících s vnějšími hranicemi EU a příslušníci jednotky musí mít v těchto oblastech Republiky Srbsko výkonné pravomoci, jak jsou stanoveny v operačním plánu.
 Zahájení činnosti
 Podnět k zahájení činnosti může podat agentura. Příslušné orgány Republiky Srbsko mohou agenturu požádat, aby zvážila zahájení činnosti. Provedení činnosti vyžaduje souhlas příslušných orgánů Republiky Srbsko i agentury.
 Operační plán
 Před každou společnou operací nebo zásahem rychlé reakce na hranicích musí být mezi agenturou a Republikou Srbsko dohodnut operační plán. S tímto operačním plánem musí rovněž souhlasit členský stát či členské státy sousedící s operační oblastí.
 Plán podrobně stanoví organizační a procesní prvky společné operace nebo zásahu rychlé reakce


text:
na hranicích, jako je popis a posouzení situace, operační cíl a jednotlivé cíle, druh technického vybavení, jež má být použito, plán provádění, spolupráce s jinými třetími zeměmi, jinými agenturami a institucemi Unie nebo mezinárodními organizacemi, ustanovení týkající se základních práv včetně ochrany osobních údajů, koordinace, velení, kontrola a systém komunikace a podávání zpráv, organizační ujednání a logistika, hodnocení a finanční aspekty společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích.
 Úkoly a pravomoci příslušníků jednotky
 Obecně platí, že jednotky mají oprávnění plnit úkoly a vykonávat výkonné pravomoci nezbytné pro ochranu hranic a návratové operace. Musí též dodržovat vnitrostátní právní předpisy Republiky Srbsko.
 Jednotky působí na území Republiky Srbsko pouze pod velením a za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo jiných příslušníků policie Republiky Srbsko.
 Příslušníci jednotky používají podle potřeby své vlastní uniformy, na nichž nosí viditelné identifikační osobní údaje a na rukávě modrou pásku se znakem Evropské unie a agentury. Rovněž u sebe nosí úřední doklad, aby mohli být jasně identifikováni vnitrostátními orgány Republiky Srbsko.
 Příslušníci jednotky mohou nosit služební zbraně, střelivo a vybavení, které jsou povoleny v souladu s vnitrostátními právními předpisy jejich vlastního státu a právními předpisy Republiky Srbsko. Orgány Republiky Srbsko předem informují agenturu o přípustných služebních zbraních, střelivu a vybavení, jakož i o příslušném právním rámci a podmínkách pro jejich použití.
 Příslušníci jednotky mohou se souhlasem svého vlastního státu a orgánů Republiky Srbsko a za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže či jiných příslušníků policie Republiky Srbsko a v souladu s právními předpisy Republiky Srbsko použít sílu, včetně služebních zbraní, střeliva a vybavení. Orgány Republiky Srbsko mohou povolit příslušníkům jednotky, aby použili sílu i v nepřítomnosti jejich příslušníků pohraniční stráže. Příslušníci jednotky mohou zbraně používat pouze tehdy, pokud je to naprosto nezbytné v sebeobraně při útoku ohrožujícím jejich život nebo život jiné osoby, v souladu se srbskými právními předpisy.
 Příslušné orgány Republiky Srbsko mohou na požádání sdělit příslušníkům jednotky potřebné informace obsažené ve vnitrostátních databázích, je-li to nezbytné pro plnění jejich úkolů. Agentura může rovněž sdělit srbským příslušným orgánům informace nezbytné pro plnění operativních cílů.
 Pozastavení a ukončení činnosti
 Agentura i orgány Republiky Srbsko mohou pozastavit či ukončit činnost, pokud se domnívají, že druhá strana nedodržuje ustanovení dohody či operačního plánu.
 Výsady a imunity příslušníků jednotky
 Příslušníci jednotky jsou vyňati z trestní pravomoci Republiky Srbsko, pokud jde o veškeré jejich jednání při výkonu služebních povinností, avšak nejsou vyňati z trestní pravomoci Republiky Srbsko, pokud jde o veškeré jejich jednání mimo výkon služebních povinností.
 V operačním plánu jsou uvedeny konkrétní činnosti vyňaté z trestní pravomoci Republiky Srbsko.
 Pokud existuje podezření, že se příslušník jednotky dopustil trestného činu, výkonný ředitel agentury před zahájením řízení před soudem příslušným soudním orgánům Republiky Srbsko dosvědčí, zda se příslušník jednotky daného jednání dopustil při výkonu svých služebních povinností, či nikoli. Výkonný ředitel agentury přijme své rozhodnutí po důkladném zvážení všech prohlášení příslušného orgánu členského státu, který dotčeného příslušníka pohraniční stráže nebo dalšího příslušného pracovníka vyslal, a příslušných orgánů Republiky Srbsko.
 Výsady poskytnuté příslušníkům jednotky a vynětí z trestní pravomoci Republiky Srbsko neznamenají, že jsou tito příslušníci


text:
vyňati z pravomoci domovského členského státu.
 Podobný režim se vztahuje na občanskoprávní a správní odpovědnost příslušníků jednotky.
 Členský stát, který dotčeného příslušníka pohraniční stráže nebo dalšího příslušného pracovníka vyslal, se může vzdát vynětí příslušníků jednotky z trestní, občanskoprávní a správní pravomoci Republiky Srbsko. Toto vzdání se vynětí musí být vždy výslovné.
 Dohoda stanoví mechanismus pro kompenzaci škod. Kompenzační mechanismus je založen na článku 42 nařízení (EU) 2016/1624 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži. Za škodu způsobenou příslušníkem jednotky při výkonu služebních povinností odpovídá Republika Srbsko. Pokud příslušník jednotky ze zúčastněného členského státu způsobil škodu při výkonu služebních povinností hrubou nedbalostí nebo úmyslným jednáním, nebo pokud se příslušník jednotky ze zúčastněného členského státu nedopustil jednání při výkonu služebních povinností, Republika Srbsko může prostřednictvím výkonného ředitele požádat agenturu, aby náhradu škody zaplatil dotčený zúčastněný členský stát. Pokud škodu způsobí zaměstnanci agentury, může Republika Srbsko požadovat, aby byla kompenzace vyplacena agenturou.
 Proti příslušníkům jednotky nemohou být provedena žádná exekuční opatření, s výjimkou případů, kdy je proti nim zahájeno trestní nebo občanskoprávní řízení nesouvisející s jejich služebními povinnostmi.
 Majetek příslušníků jednotky, jenž je nezbytný pro plnění jejich služebních povinností, je chráněn před zabavením. Příslušníci jednotky nepodléhají v občanskoprávním řízení žádným omezením osobní svobody ani jiným omezujícím opatřením.
 Na příslušníky jednotky se v souvislosti se službami poskytovanými agentuře nevztahují předpisy o sociálním zabezpečení platné v Republice Srbsko. Příslušníci jednotky jsou v Republice Srbsko také osvobozeni od všech forem zdanění platu a služebních požitků, které jim vyplácí agentura nebo jejich členské státy, a všech příjmů pocházejících odjinud než z Republiky Srbsko.
 Orgány Republiky Srbsko povolí vstup a výstup předmětů určených pro osobní potřebu příslušníků jednotky a osvobodí je od veškerých cel, daní a souvisejících poplatků, kromě poplatků za skladování, přepravu a podobné služby týkající se těchto předmětů.
 Osobní zavazadla příslušníků jednotky mohou být podrobena prohlídce pouze tehdy, existuje-li důvodné podezření, že obsahují předměty, které nejsou určeny pro osobní potřebu příslušníků jednotky, nebo předměty, jejichž dovoz nebo vývoz je zakázán zákonem nebo upraven karanténními předpisy Republiky Srbsko. V takovém případě je prohlídka osobních zavazadel prováděna pouze v přítomnosti dotčeného příslušníka či dotčených příslušníků jednotky nebo zplnomocněného zástupce agentury.
 Doklady, korespondence a majetek příslušníků jednotky jsou nedotknutelné, s výjimkou exekučních opatření. Příslušníci jednotky nemají povinnost vypovídat jako svědci.
 Úřední doklad
 Agentura vydá ve spolupráci s Republikou Srbsko každému příslušníku jednotky úřední doklad, kterým jeho držitel prokazuje svou totožnost vnitrostátním orgánům Republiky Srbsko a který slouží jako důkaz o tom, že má jeho držitel právo plnit úkoly a vykonávat pravomoci podle této dohody a operačního plánu. Úřední doklad ve spojení s platným cestovním dokladem opravňuje příslušníka jednotky ke vstupu do Republiky Srbsko bez víza či předchozího povolení. Úřední doklad se po skončení činnosti vrátí agentuře. Před začátkem uplatňování dohody a vždy při změně vzoru poskytne agentura příslušným srbským orgánům vzor tohoto akreditačního dokumentu.
 Základní práva
 Příslušníci jednotky při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí plně ctí základní práva a svobody, a to i pokud jde o přístup k azylovému řízení, lidskou důstojnost, zákaz mučení, nelidského a ponižujícího zacházení,


text:
právo na svobodu, zásadu nenavracení a zákaz hromadného vyhošťování, práva dítěte a právo na respektování soukromého a rodinného života. Nesmějí svévolně diskriminovat osoby z žádných důvodů, například na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku či sexuální orientace. Veškerá opatření zasahující do těchto základních práv a svobod musí být přiměřená cílům, jež uvedená opatření sledují, a respektovat podstatu těchto základních práv a svobod.
 Každá strana musí zřídit mechanismus pro řešení stížností na údajné porušení základních práv, jehož se měli dopustit její pracovníci. Agentura vytvořila mechanismus pro podávání a vyřizování stížností uvedený v článku 72 nařízení (EU) 2016/1624 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži, a tuto povinnost tedy splnila. Pokud se orgány Republiky Srbsko rozhodnou nezřídit mechanismus, jehož konkrétním úkolem by bylo řešit stížnosti podané podle této dohody, mohl by se stížnostmi na údajné porušení základních práv zabývat veřejný ochránce práv Republiky Srbsko.
 Zpracování osobních údajů
 Členové jednotky zpracovávají osobní údaje, pokud je to nezbytné a přiměřené, v souladu s pravidly platnými pro agenturu a členské státy EU. Zpracování osobních údajů Republikou Srbsko se řídí vnitrostátními právními předpisy této země.
 Agentura, zúčastněné členské státy a orgány Republiky Srbsko vypracují na konci každé činnosti společnou zprávu o zpracování osobních údajů příslušníky jednotky. Tato zpráva se zašle úředníkovi agentury pro otázky základních práv a pověřenci agentury pro ochranu osobních údajů, jakož i příslušnému orgánu pro ochranu osobních údajů v Republice Srbsko. Úředník agentury pro otázky základních práv i pověřenec agentury pro ochranu osobních údajů informují výkonného ředitele agentury.
 Spory a výklad dohody
 Veškeré otázky vzniklé v souvislosti s uplatňováním této dohody posuzují společně příslušné orgány Republiky Srbsko a zástupci agentury, která konzultuje členský stát či členské státy sousedící s Republikou Srbsko.
 Neexistuje-li předchozí ujednání, řeší se spory ohledně výkladu nebo uplatňování této dohody výhradně cestou jednání mezi Republikou Srbsko a Evropskou komisí, která konzultuje jakýkoli členský stát sousedící s Republikou Srbsko.
 Příslušné orgány pro plnění této dohody
 Příslušným orgánem pro plnění této dohody je za Republiku Srbsko ministerstvo odpovědné za vnitřní věci. Za Evropskou unii je to Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž.
 Společná prohlášení
 Obě strany berou na vědomí, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž bude Republiku Srbsko podporovat, aby účinně kontrolovala svou hranici s jakoukoli zemí, která není členem Evropské unie, jinými prostředky než nasazením jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže s výkonnými pravomocemi.
 Obě strany se shodly na tom, že status ani vymezení území Srbska a členských států Evropské unie podle mezinárodního práva nejsou nijak dotčeny ani touto dohodou, ani žádným jednáním při plnění dohody stranami nebo jejich jménem, včetně stanovení operačních plánů nebo účasti na přeshraničních operacích.
 Podobně se ve společném prohlášení k dohodě odráží i těsná součinnost Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska při provádění, uplatňování a rozvíjení schengenského acquis.
 2018/0409 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské


text:
unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) a čl. 79 odst. 2 písm. c) ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 s ohledem na souhlas Evropského parlamentu
 5
 ,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)V souladu s rozhodnutím Rady 2018/XXX ze dne [...] byla dne [...] [kým] podepsána Dohoda mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko (dále jen „dohoda o postavení jednotek“), s výhradou jejího uzavření.
 (2)V čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624
 6
 se stanoví, že v případech, kdy je plánováno nasazení jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže ve třetí zemi k provádění činností, při nichž budou mít příslušníci těchto jednotek výkonné pravomoci, nebo v případech, kdy to jiné činnosti ve třetích zemích vyžadují, uzavře Unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek. Dohoda o postavení jednotek by se měla týkat všech aspektů nezbytných pro provádění těchto činností.
 (3)Podle této dohody o postavení jednotek mohou být jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže v souladu s operačním plánem urychleně vyslány na území Republiky Srbsko a mohou reagovat na nynější přesun migračních toků směrem k pobřežní trase a pomoci při správě vnějších hranic a v boji proti převaděčství nelegálních migrantů.
 (4)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES
 7
 ; Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.
 (5)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES
 8
 ; Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.
 (6)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.
 (7)Dohoda o postavení jednotek by proto měla být schválena jménem Evropské unie,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Dohoda mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Unie.
 Znění dohody je přiloženo k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou učinit jménem Evropské unie oznámení v souladu s čl. 13 odst. 2 dohody vyjadřující souhlas Evropské unie s tím, aby byla touto dohodou vázána.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 251, 16.9.2016, s. 1.
 (2)
 COM(2015) 240 final.
 (3)
 COM(2015) 185 final.
 (4)
 Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 46.
 (5)
 Úř. věst. C..., ..., s ... .
 (6)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1624 ze dne 14. září 2016 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 a zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007, nařízení


text:
Rady (ES) č. 2007/2004 a rozhodnutí Rady 2005/267/ES (Úř. věst. L 251, 16.9.2016, s. 1).
 (7)
 Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).
 (8)
 Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 7.12.2018
 COM(2018) 797 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko
 PŘÍLOHA
 DOHODA
 mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko
 EVROPSKÁ UNIE
 a REPUBLIKA SRBSKO,
 dále jen „strany“,
 VZHLEDEM k tomu, že mohou nastat situace, kdy může Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž koordinovat operativní spolupráci mezi členskými státy EU a Republikou Srbsko, a to i na území Republiky Srbsko,
 VZHLEDEM k tomu, že by měl být stanoven právní rámec v podobě dohody o postavení jednotek pro situace, v nichž mohou mít příslušníci jednotek Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž výkonné pravomoci na území Republiky Srbsko,
 VZHLEDEM k tomu, že strany při provádění této dohody o postavení jednotek řádně zohledňují připojená prohlášení,
 BEROUCE v úvahu, že při provádění všech činností na území Republiky Srbsko by Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž měla plně dodržovat základní práva,
 SE ROZHODLY UZAVŘÍT TUTO DOHODU:
 Článek 1
 Oblast působnosti dohody
 1. Tato dohoda zahrnuje všechny prvky spolupráce mezi Republikou Srbsko a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž nezbytné pro provádění činností Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, které se mohou uskutečnit na území Republiky Srbsko a při kterých mohou mít příslušníci jednotek Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž výkonné pravomoci.
 2.Tato dohoda nerozšiřuje oblast působnosti Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Srbsko o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob (dále jen „dohoda mezi EU a Republikou Srbsko o zpětném přebírání osob“). Pokud jde o na návratové operace definované v čl. 2 písm. d), tato dohoda se týká pouze poskytování operativní podpory pro návratové operace, které jsou vykonávány v souladu s dohodou mezi EU a Republikou Srbsko o zpětném přebírání osob.
 3.Tato dohoda se vztahuje na Republiku Srbsko. Tato dohoda se nevztahuje na Kosovo
 1
 *.
 Článek 2
 Definice
 Pro účely této dohody se rozumí:
 a)
 „činností“ společná operace, zásah rychlé reakce na hranicích či návratová operace;
 b)
 „společnou operací“ činnost zaměřená na potírání nedovoleného přistěhovalectví nebo přeshraniční trestné činnosti nebo na poskytování rozsáhlejší technické a operativní pomoci na vnějších hranicích členského státu sousedícího s Republikou Srbsko a prováděná na území Republiky Srbsko;
 c)
 „zásahem rychlé reakce na hranicích“ činnost zaměřená na rychlé odvrácení situace zvláštní a nepřiměřené výzvy na hranicích Republiky Srbsko se sousedním členským státem a prováděná po omezenou dobu na území Republiky Srbsko;
 d)
 „návratovou operací“ operace organizovaná nebo koordinovaná


text:
agenturou, při níž jeden či více členských států poskytuje technickou a operativní posilu a osoby, u nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o návratu, jsou navraceny z jednoho či více členských států buď nuceně, nebo dobrovolně do Republiky Srbsko v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím a Republikou Srbsko o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob;
 e)
 „ochranou hranic“ kontrola osob, cestovních dokladů, dopravních prostředků a předmětů prováděná při překračování státní hranice, jež spočívá v hraničních kontrolách na hraničních přechodech a v ostraze hranic mezi hraničními přechody;
 f)
 „příslušníkem jednotky“ pracovník agentury nebo příslušník jednotky pohraniční stráže a další příslušní pracovníci ze zúčastněných členských států, včetně příslušníků pohraniční stráže a dalších příslušných pracovníků dočasně přidělených do agentury členskými státy, kteří mají být vysláni při určité činnosti;
 g)
 „členským státem“ členský stát Evropské unie;
 h)
 „domovským členským státem“ členský stát, jehož příslušníkem pohraniční stráže či dalším příslušným pracovníkem je příslušník jednotky;
 i)
 „osobními údaji“ veškeré údaje o identifikované či identifikovatelné fyzické osobě; identifikovatelnou osobou se rozumí osoba, kterou lze přímo či nepřímo identifikovat, zejména s odkazem na určitý identifikátor, například jméno, identifikační číslo, tj. jedinečné občanské identifikační číslo, lokační údaje, síťový identifikátor nebo s odkazem na jednu či více zvláštních charakteristik fyzické, fyziologické, genetické, psychické, ekonomické, kulturní nebo společenské identity této fyzické osoby;
 j)
 „zúčastněným členským státem“ členský stát, který se poskytnutím technického vybavení, příslušníků pohraniční stráže či dalších příslušných pracovníků vyslaných v rámci jednotek účastní činnosti v Republice Srbsko;
 k)
 „agenturou“ Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž zřízená nařízením (EU) 2016/1624 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži.
 Článek 3
 Zahájení činnosti a operační plán
 1. Podnět k zahájení činnosti může příslušným orgánům Republiky Srbsko podat agentura. Příslušné orgány Republiky Srbsko mohou agenturu požádat, aby zvážila zahájení činnosti.
 2. Provedení činnosti vyžaduje souhlas příslušných orgánů Republiky Srbsko i agentury.
 3. Agentura a Republika Srbsko se dohodnou na společném operačním plánu pro každou společnou operaci nebo zásah rychlé reakce na hranicích. Evropská komise zajistí, aby byla dodržena ustanovení čl. 54 odst. 3 nařízení o Evropské pohraniční a pobřežní stráži.
 Plán podrobně stanoví organizační a procesní prvky společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích, jako je popis a posouzení situace, operační cíl a jednotlivé cíle, druh technického vybavení, jež má být použito, plán provádění, spolupráce s jinými třetími zeměmi, jinými agenturami či institucemi Unie nebo mezinárodními organizacemi, ustanovení týkající se základních práv včetně ochrany osobních údajů, koordinace, velení, kontrola a systém komunikace a podávání zpráv, organizační ujednání a logistika, hodnocení a finanční aspekty společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích. Hodnocení společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích společně provede příslušný orgán Republiky Srbsko a agentura.
 Článek 4
 Úkoly a pravomoci příslušníků jednotky
 1.Příslušníci jednotky mají oprávnění plnit úkoly a vykonávat výkonné pravomoci nezbytné pro ochranu hranic a návratové operace.
 2.Příslušníci jednotky musí též dodržovat vnitrostátní právní předpisy Republiky Srbsko.
 3.Příslušníci jednotky mohou plnit úkoly a vykonávat pravomoci na území Republiky Srbsko pouze pod velením a za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo jiných příslušníků policie Republiky Srbsko. Příslušný orgán Republiky Srbsko


text:
vydává podle potřeby povely jednotce v souladu s operačním plánem. Příslušný orgán Republiky Srbsko může příslušníky jednotek zmocnit k tomu, aby jednali jeho jménem, pokud celková odpovědnost a velitelské a řídicí funkce plní i nadále příslušníci pohraniční stráže nebo jiní příslušníci policie Republiky Srbsko, kteří jsou trvale přítomni.
 Agentura může prostřednictvím svého koordinátora sdělovat příslušnému orgánu Republiky Srbsko své názory na velení jednotce. V takovém případě vezme příslušný orgán Republiky Srbsko tyto názory v úvahu a v největší možné míře se jimi řídí.
 Nejsou-li povely vydávané jednotce v souladu s operačním plánem, informuje o tom koordinátor neprodleně výkonného ředitele agentury. Výkonný ředitel může přijmout příslušná opatření, včetně pozastavení či ukončení činnosti.
 4.Příslušníci jednotky používají při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí své vlastní uniformy. Příslušníci jednotky nosí alespoň viditelné identifikační osobní údaje a na rukávě modrou pásku se znakem Evropské unie a agentury. Pro účely prokázání identity příslušným orgánům Republiky Srbsko nosí u sebe příslušníci jednotky stále úřední doklad uvedený v článku 7.
 5.Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí mohou příslušníci jednotky nosit služební zbraně, střelivo a vybavení, které jsou povoleny v souladu s vnitrostátním právem domovského členského státu. Republika Srbsko před vysláním příslušníků jednotky informuje agenturu o přípustných služebních zbraních, střelivu a vybavení, jakož i o příslušném právním rámci a podmínkách pro jejich použití. Agentura předloží příslušnému orgánu Republiky Srbsko předem seznam služebních zbraní příslušníků jednotky, zejména informace o typu a sériovém čísle zbraní a typu a množství střeliva.
 6.Příslušníci jednotky jsou při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí oprávněni použít sílu, včetně služebních zbraní, střeliva a vybavení, se souhlasem domovského členského státu a Republiky Srbsko, za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo jiných příslušníků policie Republiky Srbsko a v souladu s vnitrostátním právem tohoto státu. Republika Srbsko může povolit příslušníkům jednotky, aby použili sílu v nepřítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo jiných příslušníků policie Republiky Srbsko. Příslušníci jednotky mohou zbraně používat pouze tehdy, pokud je to naprosto nezbytné v sebeobraně při útoku ohrožujícím jejich život nebo život jiné osoby, v souladu s vnitrostátními právními předpisy Republiky Srbsko.
 7.Příslušný orgán Republiky Srbsko může na požádání sdělit příslušníkům jednotky potřebné informace obsažené ve vnitrostátních databázích, je-li to nezbytné pro plnění operačních cílů uvedených v operačním plánu a pro provádění činností. Příslušníkům jednotky mohou být sděleny pouze informace o relevantních skutečnostech, které jsou nezbytné pro plnění jejich úkolů a výkon jejich pravomocí. Agentura může příslušným orgánům Republiky Srbsko sdělit relevantní informace, které jsou nezbytné pro plnění operačních cílů uvedených v operačním plánu a pro provádění společných činností.
 8. Pro účely plnění operačních cílů uvedených v operačním plánu a provádění činností si příslušný orgán Republiky Srbsko a příslušníci jednotky mohou vyměňovat další informace a zjištění.
 9. Příslušníci jednotky podle odstavců 1 a 3 až 6 nezahrnují zaměstnance agentury.
 Článek 5
 Pozastavení a ukončení činnosti
 1. Výkonný ředitel agentury může poté, co písemně informuje příslušný orgán Republiky Srbsko, pozastavit či ukončit činnost, pokud Republika Srbsko řádně neprovádí ustanovení této dohody či operační plán. Výkonný ředitel oznámí příslušnému orgánu Republiky Srbsko důvody


text:
tohoto rozhodnutí.
 2. Republika Srbsko může poté, co písemně informuje agenturu, pozastavit či ukončit činnost, pokud agentura nebo kterýkoli zúčastněný členský stát řádně neprovádí ustanovení této dohody či operační plán. Příslušný orgán Republiky Srbsko oznámí agentuře důvody tohoto rozhodnutí.
 3. Výkonný ředitel agentury nebo Republika Srbsko mohou pozastavit či ukončit činnost zejména v případě porušení základních práv, porušení zásady nenavracení nebo porušení pravidel pro ochranu osobních údajů.
 4. Ukončením činnosti nejsou dotčena žádná práva ani povinnosti vyplývající z uplatňování této dohody či operačního plánu před takovým ukončením.
 Článek 6
 Výsady a imunity příslušníků jednotky
 1. Doklady, korespondence a majetek příslušníků jednotky jsou nedotknutelné, s výjimkou exekučních opatření povolených podle odstavce 6 tohoto článku.
 2. Příslušníci jednotky jsou vyňati z trestní pravomoci Republiky Srbsko, pokud jde o veškeré jejich jednání při výkonu služebních povinností v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.
 V případě obvinění z trestného činu, kterého se dopustil příslušník jednotky, informuje příslušný orgán uvedený v čl. 12 odst. 1 této dohody neprodleně výkonného ředitele agentury a příslušný orgán domovského členského státu.
 Po důkladném zvážení všech prohlášení domovského členského státu a Republiky Srbsko a na základě informací poskytnutých oběma stranami potvrdí výkonný ředitel agentury, zda k dotyčnému jednání došlo při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.
 V případě, že výkonný ředitel agentury potvrdí, že k dotyčnému jednání došlo při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem, bude příslušník jednotky vyňat z trestní pravomoci Republiky Srbsko a toto vynětí se bude týkat jednání při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.
 3. Příslušníci jednotky jsou vyňati z občanskoprávní a správní pravomoci Republiky Srbsko, pokud jde o veškeré jejich jednání při výkonu služebních povinností v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.
 Je-li zahájeno jakékoli občanskoprávní řízení proti příslušníkům jednotky před jakýmkoli soudem, informuje příslušný orgán uvedený v čl. 12 odst. 1 této dohody neprodleně výkonného ředitele agentury a příslušný orgán domovského členského státu.
 Po důkladném zvážení všech prohlášení domovského členského státu a Republiky Srbsko a na základě informací poskytnutých oběma stranami potvrdí výkonný ředitel agentury, zda k dotyčnému jednání došlo při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.
 V případě, že výkonný ředitel agentury potvrdí, že k dotyčnému jednání došlo při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem, bude příslušník jednotky vyňat z občanskoprávní a správní pravomoci Republiky Srbsko a toto vynětí se bude týkat jednání při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.
 4. V souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku se domovský členský stát může případně vzdát vynětí příslušníků jednotky z trestní, občanskoprávní a správní pravomoci Republiky Srbsko. Toto vzdání se vynětí musí být vždy výslovné.
 5. Příslušníci jednotky nemají povinnost vypovídat jako svědci.
 6.Za všechny škody způsobené příslušníkem jednotky při výkonu služebních povinností v rámci činností prováděných v souladu s


text:
operačním plánem odpovídá Republika Srbsko.
 Je-li škoda způsobena hrubou nedbalostí nebo úmyslným jednáním, nebo pokud se příslušník jednotky ze zúčastněného členského státu nedopustil jednání při výkonu služebních povinností, může Republika Srbsko prostřednictvím výkonného ředitele požádat o zaplacení kompenzace dotčený zúčastněný členský stát.
 Je-li škoda způsobena hrubou nedbalostí nebo úmyslným jednáním, nebo pokud se příslušník jednotky, který je pracovníkem agentury, nedopustil jednání při výkonu služebních povinností, může Republika Srbsko požádat o zaplacení kompenzace agenturu.
 V případě škody způsobené v Republice Srbsko v důsledku vyšší moci nenese žádnou odpovědnost ani Republika Srbsko, ani zúčastněný členský stát, ani agentura.
 7. Proti příslušníkům jednotky nemohou být provedena žádná exekuční opatření, s výjimkou případů, kdy je proti nim zahájeno trestní nebo občanskoprávní řízení nesouvisející s jejich služebními povinnostmi. Majetek příslušníků jednotky, u kterého výkonný ředitel agentury dosvědčí, že je nezbytný pro plnění jejich služebních povinností, je chráněn před zabavením pro účely výkonu rozsudku, rozhodnutí nebo příkazu. Příslušníci jednotky nepodléhají v občanskoprávním řízení žádným omezením osobní svobody ani jiným omezujícím opatřením.
 8. Vynětí příslušníků jednotky z pravomoci Republiky Srbsko neznamená jejich vynětí z pravomoci příslušného domovského členského státu.
 9. Na příslušníky jednotky se v souvislosti se službami poskytovanými agentuře nevztahují předpisy o sociálním zabezpečení platné v Republice Srbsko.
 10. Příslušníci jednotky jsou v Republice Srbsko osvobozeni od všech forem zdanění platu a služebních požitků, které jim vyplácí agentura nebo domovský členský stát, a všech příjmů pocházejících odjinud než z Republiky Srbsko.
 11. Republika Srbsko povolí v souladu s právními předpisy, které případně přijme, vstup předmětů určených pro osobní potřebu příslušníků jednotky a osvobodí je od veškerých cel, daní a souvisejících poplatků, kromě poplatků za skladování, přepravu a podobné služby. Republika Srbsko také povolí vývoz těchto předmětů.
 12. Osobní zavazadla příslušníků jednotky mohou být podrobena prohlídce pouze tehdy, existuje-li důvodné podezření, že obsahují předměty, které nejsou určeny pro osobní potřebu příslušníků jednotky, nebo předměty, jejichž dovoz nebo vývoz je zakázán zákonem nebo upraven karanténními předpisy Republiky Srbsko. V takovém případě je prohlídka osobních zavazadel prováděna pouze v přítomnosti dotčeného příslušníka či dotčených příslušníků jednotky nebo zplnomocněného zástupce agentury.
 Článek 7
 Úřední doklad
 1. Agentura vydá ve spolupráci s Republikou Srbsko každému příslušníku jednotky doklad v úředním jazyce či jazycích Republiky Srbsko a v úředním jazyce orgánů Evropské unie, kterým jeho držitel prokazuje svou totožnost vnitrostátním orgánům Republiky Srbsko a který slouží jako důkaz o tom, že má právo plnit úkoly a vykonávat pravomoci uvedené v článku 4 této dohody a v operačním plánu. Tento doklad obsahuje o každém příslušníku tyto údaje: jméno a státní příslušnost, hodnost nebo název pracovní pozice; aktuální digitální fotografii a úkoly, k jejichž provádění je během svého vyslání oprávněn. Dále bude na dokladu uvedeno, že jeho držitel má právo pobývat na území Republiky Srbsko po dobu trvání činnosti bez dalších postupů.
 2. Úřední doklad ve spojení s platným cestovním dokladem opravňuje příslušníka jednotky ke vstupu do Republiky Srbsko bez víza či předchozího povolení.
 3. Úřední doklad se po skončení činnosti vrátí agentuře.
 4. Agentura poskytne příslušnému orgánu Republiky Srbsko vzor úředního dokladu uvedeného


text:
v odstavci 1 před zahájením uplatňování této dohody a vždy, když se jeho vzor změní.
 Článek 8
 Základní práva
 1. Příslušníci jednotky při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí plně ctí základní práva a svobody, zejména pokud jde o přístup k azylovému řízení, lidskou důstojnost, zákaz mučení, nelidského a ponižujícího zacházení, právo na svobodu, zásadu nenavracení a zákaz hromadného vyhošťování, práva dítěte a právo na respektování soukromého a rodinného života. Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí nesmějí z žádných důvodů diskriminovat osoby, zejména nikoli na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku či sexuální orientace. Veškerá opatření zasahující do základních práv a svobod, která učiní při plnění svých úkolů a výkonu pravomocí, musí být přiměřená cílům, jež uvedená opatření sledují, a respektovat podstatu těchto základních práv a svobod.
 2. Každá strana využívá stávající mechanismus pro řešení stížností na údajné porušení základních práv, jehož se měli dopustit její pracovníci při výkonu svých služebních povinností v rámci společné operace, zásahu rychlé reakce na hranicích nebo návratové operaci prováděných podle této dohody.
 Článek 9
 Zpracování osobních údajů
 1. Zpracování osobních údajů se provádí pouze tehdy, je-li to nezbytné pro plnění této dohody Republikou Srbsko, agenturou nebo zúčastněnými členskými státy.
 2. Zpracování osobních údajů příslušným orgánem Republiky Srbsko se řídí vnitrostátními právními předpisy této země.
 3. Zpracování osobních údajů pro administrativní účely agenturou a zúčastněným členským státem či státy, včetně v případě předávání osobních údajů Republice Srbsko, se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů, směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů, rámcovým rozhodnutím Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech a opatřeními přijatými agenturou pro uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 uvedenými v čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1624.
 4. V případě, kdy zpracování osobních údajů zahrnuje jejich předávání, určí členské státy a agentura při předávání osobních údajů příslušnému orgánu Republiky Srbsko jakákoli omezení přístupu k nim či omezení jejich použití, ať obecná, nebo konkrétní, a to i v souvislosti s předáváním, vymazáním nebo zničením informací. Pokud potřeba těchto omezení vyjde najevo po předání osobních údajů, členské státy a agentura o tom uvědomí příslušný orgán Republiky Srbsko.
 5. Osobní údaje shromážděné a dále zpracované při určité činnosti pro administrativní účely může zpracovávat agentura, zúčastněný členský stát a příslušný orgán Republiky Srbsko v souladu s platnými právními předpisy o ochraně údajů.
 Pro účely provádění této dohody vede příslušný orgán Republiky Srbsko záznamy o osobních údajích shromážděných a dále zpracovávaných podle tohoto článku. Uvedené záznamy se vedou o těchto údajích: jménu a příjmení, datu narození, místu narození, zemi původu, čísle a typu osobních nebo jiných dokladů, místu a čase zpracování údajů a důvodu pro sběr


text:
a zpracování údajů.
 Údaje obsažené v těchto záznamech se uchovávají po dobu tří let od jejich sběru.
 6. Agentura, zúčastněné členské státy a Republika Srbsko vypracují na konci každé činnosti společnou zprávu o uplatňování odstavců 1 až 5 tohoto článku. Tato zpráva se zašle příslušným orgánům Republiky Srbsko, úředníkovi agentury pro otázky základních práv a pověřenci agentury pro ochranu osobních údajů. Úředník agentury pro otázky základních práv a pověřenec agentury pro ochranu osobních údajů informují výkonného ředitele agentury.
 Článek 10
 Spory a výklad dohody
 1. Veškeré otázky vzniklé v souvislosti s uplatňováním této dohody posuzují společně příslušné orgány Republiky Srbsko a zástupci agentury.
 2. Neexistuje-li předchozí ujednání, řeší se spory ohledně výkladu nebo uplatňování této dohody výhradně cestou jednání mezi příslušnými orgány Republiky Srbsko a Evropskou komisí.
 3. Pro účely odstavců 1 a 2 musí být Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž a Evropská komise v neustálém kontaktu s členským státem nebo členskými státy sousedícími s operační oblastí.
 Článek 11
 Vztah k dalším mezinárodním závazkům
 Touto dohodou nejsou dotčeny závazky přijaté Republikou Srbsko nebo Evropskou unií na základě mezinárodních smluv a dohod v souladu s obecně uznávanými zásadami mezinárodního práva a není jí dotčeno jejich uplatňování.
 Článek 12
 Příslušné orgány pro plnění této dohody
 1. Příslušným orgánem pro plnění této dohody je v Republice Srbsko ministerstvo odpovědné za vnitřní věci.
 2. Příslušným orgánem Evropské unie pro plnění této dohody je agentura.
 Článek 13
 Vstup v platnost, trvání, pozastavení a vypovězení dohody
 1. Tuto dohodu schválí strany v souladu se svými vnitřními právními postupy.
 2. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po dni, kdy si strany navzájem oznámí dokončení vnitřních právních postupů podle odstavce 1.
 3. Dohoda může být vypovězena nebo pozastavena písemnou dohodou mezi stranami nebo ji může jednostranně vypovědět kterákoliv ze stran. V druhém uvedeném případě oznámí strana, která si přeje dohodu vypovědět nebo pozastavit, svůj záměr písemně a diplomatickou cestou druhé straně.
 Pozastavení nabývá účinku deset (10) pracovních dnů po obdržení oznámení.
 Vypovězení nabývá účinku prvním dnem druhého měsíce následujícího po měsíci, kdy bylo učiněno oznámení.
 4. Oznámení učiněná v souladu s tímto článkem se zašlou v případě Evropské unie Generálnímu sekretariátu Rady Evropské unie a v případě Republiky Srbsko ministerstvu zahraničních věcí Republiky Srbsko.
 V .... dne .....
 Sepsáno ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a srbském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ K ČL. 2 PÍSM. b)
 Strany dohody berou na vědomí, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž bude Republiku Srbsko podporovat, aby účinně kontrolovala svou hranici s jakoukoli zemí, která není členem Evropské unie, jinými prostředky než nasazením jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže s výkonnými pravomocemi.
 Společné prohlášení o statusu a vymezení území
 Status a vymezení území Srbska a území, na nichž platí Smlouva o Evropské unii a Smlouva o fungování Evropské unie, podle mezinárodního práva nejsou nijak dotčeny ani touto dohodou, ani


text:
žádným jednáním při plnění dohody stranami nebo jejich jménem, včetně stanovení operačních plánů nebo účasti na přeshraničních operacích.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ S OHLEDEM NA ISLAND, NORSKO, ŠVÝCARSKO A LICHTENŠTEJNSKO
 Smluvní strany berou na vědomí těsný svazek mezi Evropskou unií a Norskem, Islandem, Švýcarskem a Lichtenštejnskem, zejména na základě dohod ze dne 18. května 1999 a 26. října 2004 o přidružení těchto zemí k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis.
 Za těchto okolností je žádoucí, aby orgány Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska na jedné straně a Republiky Srbsko na straně druhé bezodkladně uzavřely dvoustranné dohody o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko za podobných podmínek, jaké stanoví tato dohoda.
 (1)
 * Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/1999 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 17.8.2018
 COM(2018) 598 final
 2018/0308(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se stanoví postoj, který má být přijat jménem Unie, pokud jde o změny příloh Evropské dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR) a nařízení v příloze Evropské dohody o mezinárodní přepravě nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách (ADN) přijaté pracovní skupinou pro přepravu nebezpečných věcí (WP.15) a správním výborem ADN
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.PŘEDMĚT NÁVRHU
 Cílem navrhovaného rozhodnutí Rady je stanovit postoj Evropské unie, pokud jde o změny příloh Evropské dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR) a nařízení v příloze Evropské dohody o mezinárodní přepravě nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách (ADN) použitelné od 1. ledna 2019, v souvislosti s plánovaným koncem odkladné lhůty, v níž smluvní strany, členové pracovní skupiny pro přepravu nebezpečných věcí (WP.15) a správního výboru ADN, mohou vznášet námitky proti navrhovaným změnám ve vydání pro rok 2019.
 2.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Výše uvedené přílohy a nařízení obecně známé jako přílohy ADR a nařízení v příloze ADN upravují mezinárodní přepravu nebezpečných věcí po silnici a vnitrozemských vodních cestách mezi členskými státy Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN), které jsou zároveň smluvními stranami ADR a ADN.
 Rozvoj přepravy nebezpečných věcí po silnici a vnitrozemských vodních cestách v rámci Unie i mezi Unií a sousedními zeměmi je klíčovým prvkem společné evropské dopravní politiky a zajišťuje řádné fungování všech průmyslových odvětví produkujících nebo využívajících věci, které jsou podle ADR a ADN klasifikovány jako nebezpečné. Přizpůsobení těchto dohod technickému a vědeckému pokroku má proto zásadní význam pro další rozvoj odvětví přepravy a souvisejících průmyslových odvětví v hospodářském řetězci. Cílem změn je uvést ADR a ADN do souladu se vzorovými předpisy OSN, včetně nových definic, klasifikačních kritérií a UN čísel, požadavků na balení a označování, aktualizace platných norem a technických ustanovení i redakčních oprav.
 Mezinárodní předpisy týkající se přepravy nebezpečných věcí jsou stanoveny v rámci různých mezinárodních organizací, jako jsou EHK OSN, Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF) a různé specializované agentury OSN. Jelikož tato pravidla musí být ve vzájemném souladu, byl mezi organizacemi, které se touto činností zabývají, vyvinut komplexní mezinárodní systém pro koordinaci a harmonizaci. Předpisy se upravují ve dvouletých cyklech.
 2.1 Evropská dohoda o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR)
 Evropská dohoda o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR) má za cíl upravit mezinárodní silniční přepravu nebezpečných věcí mezi členskými státy EHK OSN a s dalšími státy, které uplatňují ADR (smluvní strany ADR). Dohoda vstoupila v platnost dne 29. ledna 1968. Evropská unie není smluvní stranou dohody, i když smluvními stranami této dohody jsou všechny její členské státy.
 2.2 Evropská dohoda o mezinárodní přepravě nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách (ADN)
 Evropská dohoda o mezinárodní přepravě nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách (ADN) má za cíl upravit mezinárodní přepravu nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách mezi členskými státy EHK OSN, které uplatňují ADN (smluvní strany ADN). Dohoda vstoupila v platnost dne 28. února 2008. Evropská unie není smluvní stranou dohody, i když smluvními stranami této dohody je dvanáct jejích členských států.
 2.3 Pracovní


text:
skupina pro přepravu nebezpečných věcí (WP.15) a správní výbor ADN; přijatá rozhodnutí a následná opatření
 Pracovní skupina pro přepravu nebezpečných věcí (WP.15) a správní výbor ADN a výbor ADN pro bezpečnost (WP.15/AC.2) jsou orgány zřízené v rámci EHK OSN za účelem rozhodování o změnách ADR a ADN. Tyto orgány jsou složeny ze zástupců členských států EHK OSN, které uplatňují ADR a ADN. Každá smluvní strana ADR a ADN má hlasovací právo.
 Podle kapitoly VII – „Hlasování“ statutu a jednacího řádu pracovní skupiny pro přepravu nebezpečných věcí (WP.15) mají hlasovací právo ve skupině WP.15 pouze řádní účastníci a rozhodnutí tohoto subjektu se přijímají především na základě dohody. Ve skupině WP.15 se hlasuje zvednutím ruky.
 Podle čl. 17 odst. 7 ADN má každá smluvní strana zastoupená na zasedání správního výboru ADN hlasovací právo.
 Změny přijaté během dvouletého období 2016–2018 zahrnují širokou řadu změn k přizpůsobení technickému a vědeckému pokroku.
 V obou dohodách byla zejména objasněna pravidla pro klasifikaci nebezpečných věcí, pokud jde o vzorky energetických materiálů pro zkušební účely (oddíl 2.1.4.3), klasifikaci předmětů obsahujících nebezpečné věci a jinak nespecifikované látky (oddíl 2.1.5), klasifikaci žíravých látek (oddíl 2.2.8). V seznamu nebezpečných věcí bylo zavedeno několik nových položek, počínaje UN číslem 3535 LÁTKA TOXICKÁ, TUHÁ, HOŘLAVÁ, ANORGANICKÁ, J.N. až po UN číslo 3548 PŘEDMĚTY OBSAHUJÍCÍ RŮZNÉ NEBEZPEČNÉ VĚCI, J.N. Byly vypracovány nové pokyny pro balení, např. pokyny pro balení P911 pro vadné články a baterie (lithium-kovové baterie, lithium-iontové baterie, pokud jsou přepravovány samostatně nebo obsažené v zařízení). Kromě toho byla změněna stávající ustanovení o balení v kapitole 3.3, např. zvláštní ustanovení 392 použitelné pro přepravu systémů jímání palivového plynu určených a schválených k montáži do motorových vozidel obsahujících plyn bylo změněno tak, aby odráželo vývoj speciálních norem a předpisů, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 79/2009 ze dne 14. ledna 2009 o schvalování typu vozidel na vodíkový pohon a o změně směrnice 2007/46/ES
 1
 , nařízení Komise (EU) č. 406/2010 ze dne 26. dubna 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 79/2009 o schvalování typu vozidel na vodíkový pohon
 2
 . Pokud jde o konkrétní změny, byla v ADR zavedena nová pravidla pro upevňovací prvky. V případě ADN se zavádí klasifikace zón tankových lodí, u nichž se vyžaduje ochrana proti výbuchu, a klasifikace kategorií zařízení, aby byly požadavky vztahující se na takové lodě přizpůsobeny stávajícím požadavkům směrnice 2014/34/EU
 3
 .
 Při přípravě těchto změn probíhaly konzultace s celou řadou odborníků z veřejného i soukromého sektoru. Při vypracování těchto změn se uskutečnila následující technická setkání:
 –v rámci podvýboru odborníků ECOSOC OSN pro přepravu nebezpečných věcí (SCETDG) na jeho:
 1)47. zasedání v Ženevě ve dnech 22.–26. června 2015,
 2)48. zasedání v Ženevě ve dnech 30. listopadu – 9. prosince 2015,
 3)49. zasedání v Ženevě 27. června – 7. července 2016,
 4)50. zasedání v Ženevě ve dnech 28. listopadu – 6. prosince 2016,
 –v rámci společné schůze (EHK OSN – OTIF) Odborné komise RID a pracovní skupiny pro přepravu nebezpečných věcí (WP.15/AC.1) na jejich:
 1)podzimním zasedání roku 2016 v Ženevě ve


text:
dne 19.–23. září 2016,
 2)jarním zasedání roku 2017 v Bernu ve dnech 13.–17. března 2017,
 3)podzimním zasedání roku 2017 v Ženevě ve dne 19.–29. září 2017,
 4)jarním zasedání roku v Bernu ve dnech 12.–16. března 2018,
 –pokud jde o ADR, v rámci pracovní skupiny pro přepravu nebezpečných věcí (WP.15) na jejím:
 1)101. zasedání v Ženevě ve dnech 8.–10. listopadu 2016,
 2)102. zasedání v Ženevě ve dnech 8.–12. května 2017,
 3)103. zasedání v Ženevě ve dnech 6.–10. listopadu 2017,
 4)104. zasedání v Ženevě ve dnech 15.–17. května 2018,
 –pokud jde o ADN, v rámci výboru ADN pro bezpečnost (WP.15/AC.2) na jeho:
 1)29. zasedání v Ženevě ve dnech 22.–26. srpna 2016,
 2)30. zasedání v Ženevě ve dnech 23.–27. ledna 2017,
 3)31. zasedání v Ženevě ve dnech 28.–31. srpna 2017,
 4)32. zasedání v Ženevě ve dnech 22.-26. ledna 2018,
 –v rámci správního výboru ADN na jeho:
 1)dvacátém zasedání v Ženevě dne 26. ledna 2018.
 Na těchto schůzích byly jednotlivé návrhy na změny analyzovány a zpracovávány výbory odborníků. Ve většině případů byly doporučené kroky schváleny jednomyslně. Některé návrhy byly doporučeny většinovým stanoviskem odborníků.
 Pokud jde o ADR, pracovní skupina pro přepravu nebezpečných věcí (WP.15) rozhodovala o těchto návrzích na každém z výše uvedených zasedání. Pokud jde o ADN, správní výbor rozhodl o změnách na svém dvacátém zasedání v Ženevě dne 26. ledna 2018.
 Jakmile se pracovní skupina pro přepravu nebezpečných věcí (WP.15) příslušným způsobem dohodne, je v souladu s článkem 14 ADR každá navržená změna příloh ADR považována za přijatou, jestliže do tří měsíců ode dne rozeslání generálním tajemníkem OSN nejméně jedna třetina smluvních stran nebo pět z nich, pokud jedna třetina překračuje tento počet, nevznesla proti navrhované změně písemnou námitku.
 Jakmile se správní výbor ADN dohodne, je v souladu s článkem 20 ADN každá navržená změna příloh ADN považována za přijatou, jestliže do tří měsíců ode dne rozeslání generálním tajemníkem OSN nejméně jedna třetina smluvních stran nebo pět z nich, pokud jedna třetina překračuje tento počet, nevznesla proti navrhované změně písemnou námitku.
 Změny dohodnuté skupinou WP.15 uvedené v dokumentech obsažených v příloze tohoto návrhu byly zaslány generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, aby mohly být dne 1. července 2018 předloženy smluvním stranám ADR k přijetí v souladu s postupem stanoveným v článku 14 ADR, a jsou k dispozici on-line
 4
 .
 Změny přijaté správním výborem ADN uvedené v dokumentech obsažených v příloze tohoto návrhu předložil generální tajemník Organizace spojených národů dne 1. července 2018 smluvním stranám ADN k přijetí v souladu s postupem stanoveným v článku 20 ADN a jsou k dispozici on-line
 5
 .
 Do 1. října 2018 může generální tajemník Organizace spojených národů ve své funkci depozitáře přijímat námitky vůči změnám ADR a ADN přijatým na zasedáních uvedených výše v bodě 2.3.
 Pokud strany nevznesou dostatečný počet námitek, předpokládá se, že dotyčné změny podle tohoto návrhu vstoupí v platnost dne 1. ledna 2019 a stanou se závaznými.
 3. POSTOJ, KTERÝ MÁ BÝT ZAUJAT JMÉNEM UNIE
 3.1 Souvislosti
 Evropská unie není smluvní stranou ADR ani ADN. Skutečnost, že se Evropská unie neúčastní mezinárodní


text:
dohody, nebrání tomu, aby svou pravomoc vykonávala tak, že v rámci svých orgánů stanoví postoj, který má být jejím jménem zaujat v rámci orgánu zřízeného danou dohodou, a to zejména prostřednictvím členských států, které jsou smluvními stranami dohody, jednajících společně v jejím zájmu (viz rozsudek ve věci Německo v. Rada, C-399/12 („OIV“), bod 52 a uvedená judikatura).
 V současné době má ADR 50 smluvních stran a všechny členské státy EU jsou smluvními stranami této dohody. ADN má 17 smluvních stran a 12 členských států EU je smluvními stranami této dohody.
 Evropská unie používá od 1. ledna 1997 ustanovení ADR pro silniční přepravu nebezpečných věcí na území EU, původně podle směrnice Rady 94/55/ES ze dne 21. listopadu 1994 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se silniční přepravy nebezpečných věcí
 6
 . V roce 2008 byla směrnice 94/55/ES nahrazena směrnicí 2008/68/ES, která prosazuje zásady předchozí směrnice. Ustanovení ADN pro přepravu nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách používá Evropská unie od 1. ledna 2009.
 Článek 4 směrnice 2008/68/ES, který se týká třetích zemí, stanoví, že „přeprava nebezpečných věcí mezi členskými státy a třetími zeměmi se povolí, jsou-li splněny požadavky ADR, RID nebo ADN a nestanoví-li přílohy jinak“.
 Kromě toho výše uvedené změny, pokud se stanou závaznými, budou mít dopad na uplatňování směrnice 2008/68/ES s ohledem na její článek 8. Podle uvedeného ustanovení je Komise zmocněna přizpůsobit přílohu I oddíl I.1 a přílohu III oddíl III.1 směrnice 2008/68/ES vědeckému a technickému pokroku, „zejména s cílem zohlednit změny ADR, RID a ADN“.
 3.2 Postoj EU
 Příloha tohoto návrhu obsahuje podrobný seznam zamýšlených změn a uvádí, že je Unie může přijmout. Zamýšlené změny se považují za vhodné pro bezpečnou přepravu nebezpečných věcí nákladově efektivním způsobem s ohledem na technologický pokrok, a lze je tedy podpořit. Navrhované změny přispívají k bezpečné a zabezpečené dopravě nebezpečných věcí tím, že jejich cílem je neutralizovat inherentní rizika těchto věcí.
 4. PRÁVNÍ ZÁKLAD
 4.1 Procesní právní základ
 4.1.1 Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU se použije bez ohledu na to, zda je Unie členem uvedeného orgánu nebo stranou dohody
 7
 .
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě uplatňování předpisů mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 8
 .
 4.1.2 Použití na stávající případ
 Skupina WP.15 je orgánem zřízeným dohodou, a to Evropskou dohodou o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR).
 Správní výbor ADN je orgánem zřízeným dohodou, a to Evropskou dohodou o mezinárodní přepravě nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách (ADN).
 Akty, které skupina WP.15 a správní výbor ADN přijaly, představují akty s právními účinky. Za podmínek popsaných výše budou tyto přijaté akty závazné podle mezinárodního


text:
práva v souladu s článkem 14 ADR a článkem 20 ADN a mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů EU, a to směrnici 2008/68/ES. Je tomu tak, protože článek 4 směrnice 2008/68/ES, který se týká třetích zemí, stanoví, že „přeprava nebezpečných věcí mezi členskými státy a třetími zeměmi se povolí, jsou-li splněny požadavky ADR, RID nebo ADN a nestanoví-li přílohy jinak“. Kromě toho budou mít tyto akty dopad na uplatňování směrnice 2008/68/ES s ohledem na její článek 8. Podle uvedeného ustanovení je Komise zmocněna přizpůsobit přílohu I oddíl I.1 a přílohu III oddíl III.1 směrnice 2008/68/ES vědeckému a technickému pokroku, „zejména s cílem zohlednit změny ADR, RID a ADN“.
 Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2 Hmotněprávní základ
 4.2.1 Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat. Máli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2 Použití na stávající případ
 Hlavní cíl a obsah rozhodnutí se týkají přepravy nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 91 SFEU.
 4.3 Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí Rady by měl být článek 91 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5. ZVEŘEJNĚNÍ ZAMÝŠLENÉHO AKTU
 Z důvodů transparentnosti a řádného odkazování se odkaz na rozhodnutí pracovní skupiny pro přepravu nebezpečných věcí (WP.15) a výboru ADN pro bezpečnost zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie s uvedením data jejich vstupu v platnost.
 2018/0308 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se stanoví postoj, který má být přijat jménem Unie, pokud jde o změny příloh Evropské dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR) a nařízení v příloze Evropské dohody o mezinárodní přepravě nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách (ADN) přijaté pracovní skupinou pro přepravu nebezpečných věcí (WP.15) a správním výborem ADN
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Evropská dohoda o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (dále jen „ADR“) vstoupila v platnost dne 29. ledna 1968. Evropská dohoda o mezinárodní přepravě nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách (dále jen „ADN“) vstoupila v platnost dne 29. února 2008.
 (2)Podle článku 14 ADR může kterákoli smluvní strana navrhnout jednu nebo více změn příloh této dohody, a proto pracovní skupina pro přepravu nebezpečných věcí (WP.15) může přijmout změny příloh ADR. Podle článku 20 ADN může výbor pro bezpečnost a správní výbor přijmout změny nařízení v příloze ADN.
 (3)Změny přijaté během dvouletého období 2016–2018 skupinou WP.15 a správním výborem ADN, pokud


text:
jde o přepravu nebezpečných věcí po silnici a vnitrozemských vodních cestách, byly předloženy smluvním stranám ADR a ADN dne 1. července 2018.
 (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie, pokud jde o uvedené změny ADR a ADN, protože uvedené akty budou moci rozhodujícím způsobem ovlivňovat obsah právních předpisů Unie, zejména směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí
 9
 . Tato směrnice stanoví požadavky pro přepravu nebezpečných věcí po silnici, železnici nebo vnitrozemských vodních cestách uvnitř členských států nebo mezi nimi s odvoláním na ADR a ADN. Článek 4 uvedené směrnice tak stanoví, že přeprava nebezpečných věcí mezi členskými státy a třetími zeměmi se povolí, jsou-li splněny požadavky ADR, RID a ADN a nestanoví-li přílohy jinak. Navíc podle článku 8 směrnice je Komise zmocněna přizpůsobit přílohu I oddíl I.1 a přílohu III oddíl III.1 směrnice 2008/68/ES vědeckému a technickému pokroku, „zejména s cílem zohlednit změny ADR, RID a ADN“.
 (5)Unie není smluvní stranou ADR ani ADN. Skutečnost, že se Evropská unie neúčastní mezinárodní dohody, však nebrání tomu, aby svou pravomoc vykonávala tak, že v rámci svých orgánů stanoví postoj, který má být jejím jménem zaujat v rámci orgánu zřízeného touto dohodou, a to zejména prostřednictvím členských států, které jsou smluvními stranami této dohody, jednajících společně v jejím zájmu.
 (6)Všechny členské státy jsou smluvními stranami ADR a 12 členských států EU je smluvními stranami ADN a uplatňuje ji.
 (7)Přijaté výše uvedené změny se týkají technických norem nebo jednotných technických předpisů a mají za cíl zajištění bezpečné a efektivní přepravy nebezpečných věcí při současném zohlednění vědeckého a technického pokroku v odvětví a vývoje nových látek a předmětů, které během přepravy představují nebezpečí. Rozvoj přepravy nebezpečných věcí po silnici a vnitrozemských vodních cestách v rámci Unie i mezi Unií a sousedními zeměmi je klíčovým prvkem společné dopravní politiky a zajišťuje řádné fungování všech průmyslových odvětví, která produkují nebo využívají věci, které jsou podle ADR a ADN klasifikovány jako nebezpečné.
 (8)Všechny navrhované změny jsou odůvodněné a prospěšné, a měly by proto být Unií podpořeny,
 (9) Postoj Unie vyjádří členské státy Unie, které jsou smluvními stranami ADR a ADN, jednající společně,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být zaujat jménem Evropské unie ke změnám přijatým pracovní skupinou pro přepravu nebezpečných věcí (WP.15) a správním výborem ADN v přílohách ADR a nařízeních v příloze ADN uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí, je uveden v této příloze.
 Méně důležité změny tohoto postoje mohou být dohodnuty bez dalšího rozhodnutí Rady v souladu s článkem 2.
 Článek 2
 Postoj Unie vyjádří členské státy, jež jsou smluvními stranami ADR a ADN, jednající společně v zájmu Unie.
 Článek 3
 Odkaz na rozhodnutí pracovní skupiny pro přepravu nebezpečných věcí (WP.15) a správního výboru ADN se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie s uvedením data jejich vstupu v platnost.
 Článek 4
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 35, 4.2.2009, s. 32.
 (2)
 Úř. věst. L 122, 18.5.2010, s. 1.
 (3)
 Úř.


text:
věst. L 96, 29.3.2014, s. 309.
 (4)
 http://www.unece.org/trans/main/dgdb/wp15/wp15rep.html.
 (5)
 http://www.unece.org/trans/main/dgdb/adn/adn_rep.html.
 (6)
 Úř. věst. L 319, 12.12.1994, s. 7.
 (7)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI: EU: C: 2014: 2258, bod 64.
 (8)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI: EU: C: 2014: 2258, body 61 až 64.
 (9)
 Úř. věst. L 260, 30.9.2008, s. 13.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 17.8.2018
 COM(2018) 598 final
 PŘÍLOHA
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se stanoví postoj, který má být přijat jménem Unie, pokud jde o změny příloh Evropské dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR) a nařízení v příloze Evropské dohody o mezinárodní přepravě nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách (ADN) přijaté pracovní skupinou pro přepravu nebezpečných věcí (WP.15) a správním výborem ADN
 PŘÍLOHA
 Návrh
 Referenční dokument
 Informace
 Věc
 Poznámky
 Postoj EU
 1
 ECE/TRANS/WP.15/240
 C.N.304.2018.
 TREATIES-XI.B.14
 Návrhy změn příloh A a B ADR
 Technický konsenzus pracovní skupiny pro přepravu nebezpečných věcí – WP.15.
 Souhlas se změnami.
 2
 ECE/TRANS/WP.15/240/Add.1
 C.N.304.2018.
 TREATIES-XI.B.14
 Návrhy změn příloh A a B ADR – Dodatek (nové znění ze dne 8. června 2018)
 Technický konsenzus pracovní skupiny pro přepravu nebezpečných věcí – WP.15.
 Souhlas se změnami.
 3
 ECE/TRANS/WP.15/240/Corr.1
 C.N.304.2018.
 TREATIES-XI.B.14
 Návrhy změn příloh A a B ADR – Oprava (nové znění ze dne 8. června 2018)
 Technický konsenzus pracovní skupiny pro přepravu nebezpečných věcí – WP.15.
 Souhlas se změnami.
 4
 ECE/ADN/45
 C.N.297.2018.
 TREATIES-XI.D.6
 Návrhy změn nařízení v příloze ADN
 Technický konsenzus správního výboru
 Souhlas se změnami.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 9.10.2017
 COM(2017) 584 final
 2017/0257(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro obchod, pokud jde o změnu přílohy XII Obchodní dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé, jež v souladu s ustanoveními hlavy VI („Veřejné zakázky“) stanoví seznam kolumbijských zadavatelů
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro obchod Obchodní dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé („obchodní dohoda“)
 1
 v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí týkajícího se změny pododdílu 2 oddílu A dodatku 1 přílohy XII („Veřejné zakázky“) dohody ze strany Kolumbie.
 Pododdíl 2 oddílu A dodatku 1 přílohy XII („Veřejné zakázky“) dohody stanoví seznam kolumbijských orgánů státní správy na nižší než ústřední úrovni, na které se vztahují závazky v oblasti veřejných zakázek.
 Kolumbie navrhuje pozměnit pododdíl 2 oddílu A dodatku 1 přílohy XII („Veřejné zakázky“) dohody doplněním poznámky, která upřesní, že pojem „zadavatelé“ zahrnuje všechny veřejné zadavatele na nižší než ústřední úrovni, kteří nemají průmyslovou nebo obchodní povahu.
 Zástupci stran souhlasili s tím, že taková změna nebude vyžadovat vyrovnávací úpravu podle čl. 191 odst. 2 písm. a), neboť nepovede ke zmenšení oblasti působnosti.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Obchodní dohoda
 Tato obchodní dohoda má za cíl otevřít trhy na obou stranách a zvýšit stabilitu obchodních vztahů.
 Jedním z hlavních cílů obchodní dohody je účinné a oboustranné otevření trhů stran s veřejnými zakázkami. Cíle stanovené v hlavě VI obchodní dohody o veřejných zakázkách jsou dvojí: stanovit pravidla pro zadávání veřejných zakázek, jejichž účelem je zajistit, aby veřejné zakázky byly uzavírány transparentním, účinným a nediskriminačním způsobem, a oboustranně otevřít trhy s veřejnými zakázkami uchazečům, zboží a službám druhé strany. Proto EU a Kolumbie dvoustranně vyjednaly vzájemný přístup ke svým nabídkovým řízením vymezeným v působnosti kapitoly o veřejných zakázkách. Působnost kapitoly o veřejných zakázkách vymezuje, na jaké konkrétní zakázky se uplatní vyjednaná procesní a hmotněprávní pravidla.
 Z prozatímního provádění obchodní dohody
 2
 vyplynulo, že společnostem EU byl odepírán přístup na trh kolumbijských veřejných zadavatelů na nižší než ústřední úrovni. Strany se shodly na tom, že Kolumbie upraví svoje pravidla přístupu na trh na nižší než ústřední úrovni, a vyjasnily, že to nebude vyžadovat žádnou vyrovnávací úpravu.
 Obchodní dohoda se prozatímně provádí od 1. března 2013 s Peru a od 1. srpna 2013 s Kolumbií. Dne 1. ledna 2017 se k dohodě připojil Ekvádor
 3
 . Podle ustanovení čl. 14 odst. 3 obchodní dohody však může být rozhodnutí přijato na dvoustranném základě stranou EU a Kolumbií, jelikož rozhodnutí, jež má přijmout strana EU a Kolumbie, je účinné pouze mezi těmito stranami.
 2.2.Výbor pro obchod
 Výbor pro obchod zřízený článkem 12 dohody dohlíží na provádění dohody a správné uplatňování jejích ustanovení a usnadňuje je; posuzuje výsledky uplatňování dohody, zejména vývoj obchodu a hospodářských vztahů mezi stranami; dohlíží na práci všech specializovaných subjektů zřízených v rámci dohody a doporučuje


text:
nezbytná opatření; posuzuje a přijímá rozhodnutí, která se týkají jakékoli záležitosti postoupené výboru specializovanými subjekty, a přijímá svůj jednací řád a harmonogram zasedání a stanoví pořad jednání. Výbor pro obchod přijímá rozhodnutí na základě konsenzu. Přijatá rozhodnutí jsou pro strany závazná a strany přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich provedení. V případech uvedených v čl. 12 odst. 4 přijímají veškerá rozhodnutí strana EU a dotčená signatářská andská země a taková rozhodnutí jsou účinná pouze mezi těmito stranami, pokud tato rozhodnutí nemají vliv na práva a povinnosti jiné signatářské andské země (čl. 14 odst. 3).
 2.3.Zamýšlený akt Výboru pro obchod
 Dne 24. listopadu 2017 během svého čtvrtého zasedání přijme Výbor pro obchod rozhodnutí týkající se změny oblasti působnosti veřejných zakázek v Kolumbii, konkrétně změny pododdílu 2 oddílu A dodatku 1 přílohy XII („Veřejné zakázky“) dohody („zamýšlený akt“).
 Účelem zamýšleného aktu je změnit pododdíl 2 oddílu A dodatku 1 přílohy XII („Veřejné zakázky“) dohody, který stanoví kolumbijské orgány státní správy na nižší než ústřední úrovni, na jejichž zakázky se vztahuje hlava VI. Změna navržená Kolumbií spočívá v doplnění poznámky k pododdílu 2, která upřesní, že pojem „zadavatelé“ zahrnuje všechny veřejné zadavatele na nižší než ústřední úrovni, kteří nemají průmyslovou nebo obchodní povahu.
 Zamýšlený akt se stane pro strany závazným v souladu s čl. 14 odst. 2 dohody, který stanoví: „Rozhodnutí Výboru pro obchod jsou pro strany závazná a strany přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich provedení.“
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Rada se žádá, aby jménem Evropské unie přijala postoj k návrhu rozhodnutí Výboru pro obchod Evropská unie-Kolumbie-Peru, kterým se mění pododdíl 2 oddílu A dodatku 1 přílohy XII („Veřejné zakázky“) obchodní dohody, jenž stanoví kolumbijské orgány státní správy na nižší než ústřední úrovni, na jejichž zakázky se vztahuje hlava VI. Postoj, který má být jménem Evropské unie zaujat k navrhované změně, musí být v souladu s návrhem rozhodnutí Výboru pro obchod, jenž je připojen k tomuto rozhodnutí.
 Uvedená změna spočívá v doplnění poznámky k pododdílu 2, jenž se týká oblasti působnosti veřejných zakázek v Kolumbii, která upřesní, že pojem „zadavatelé“ zahrnuje všechny veřejné zadavatele na nižší než ústřední úrovni, kteří nemají průmyslovou nebo obchodní povahu.
 Důvodem této změny je odlišný výklad ze strany EU a Kolumbie ohledně oblasti působnosti veřejných zakázek na nižší než ústřední úrovni v Kolumbii, což vedlo k tomu, že Kolumbie odepírala společnostem EU přístup k veřejným zakázkám, pokud jde o ekonomicky důležité veřejné subjekty na nižší než ústřední úrovni. Touto změnou by se objasnilo, jaké subjekty jsou zahrnuty mezi kolumbijské zadavatele na nižší než ústřední úrovni a že mezi ně patří například „Instituto de Desarrollo Urbano“ (IDU) zodpovědný za rozvoj infrastruktury v Bogotě.
 Článek 191 („Úpravy a opravy oblasti působnosti“) dohody stanoví možnost pozměnit oblast působnosti hlavy VI o veřejných zakázkách a Výbor pro obchod je oprávněn schvalovat za strany každou takto navrženou změnu s cílem změnit podle čl. 191 odst. 4 příslušnou přílohu, tj. přílohu XII („Veřejné zakázky“) dohody.
 Vzhledem k tomu, že rozhodnutí je účinné pouze mezi Evropskou unií a Kolumbií, rozhodnutí v