text: to chronologicky ve stejném pořadí, v jakém obdržela oznámení členských států.2. Žádosti obsažené v oznámeních zaslaných Komisi jsou platné, pokud v každém případě jasně uvádějí zemi vývozu, dotčenou skupinu výrobků, množství, která se mají dovézt, číslo vývozní licence, kvótový rok a členský stát, v němž mají být výrobky propuštěny do volného oběhu.3. Je-li to možné, potvrdí Komise orgánům členských států celé množství uvedené v žádostech oznámených pro každou skupinu výrobků. V případě, že obdržené žádosti přesahují limity, okamžitě kontaktuje příslušné orgány Republiky Kazachstán, aby bylo možné záležitost vyjasnit a nalézt rychlé řešení.4. Příslušné orgány členských států Komisi oznámí jakékoli množství, které nebylo během platnosti dovozního povolení využito, a to bezprostředně poté, co byly o této skutečnosti informovány. Tato nepoužitá množství se pro každou skupinu výrobků automaticky převádějí do zbývajících množství celkového množstevního limitu Společenství.5. Oznámení uvedená v odstavcích 1 až 4 se sdělují elektronicky v rámci integrované sítě vytvořené pro tento účel, pokud není z naléhavých technických důvodů nutné dočasně použít jiné komunikační prostředky.6. Dovozní povolení nebo rovnocenné dokumenty se vydávají v souladu s kapitolou II.7. Příslušné orgány členských států Komisi oznámí jakýkoli případ zrušení již vydaných dovozních povolení nebo rovnocenných dokladů v důsledku odejmutí nebo zrušení odpovídající vývozní licence ze strany příslušných orgánů Republiky Kazachstán. Pokud však Komise nebo příslušné orgány členských států obdržely od příslušných orgánů Republiky Kazachstán informaci o odejmutí nebo zrušení vývozní licence teprve poté, co byly výrobky dovezeny do Společenství, je nutné dotyčná množství započítat do množstevního limitu stanoveného pro rok, v němž se dodávka výrobků uskutečnila.Článek 5Za účelem použití čl. 3 odst. 3 a čl. 3 odst. 4 dohody je Komise oprávněna provést nutné úpravy.Článek 61. Pokud Komise na základě šetření provedených v souladu s postupy uvedenými v kapitole III zjistí, že informace, které má k dispozici, dokazují, že u výrobků uvedených v příloze I a pocházejících z Republiky Kazachstán byla provedena překládka, použita jiná dopravní trasa nebo jiný způsob dovozu do Společenství, kterým se obcházejí množstevní limity podle článku 2, a že je třeba provést nutné úpravy, požádá o zahájení konzultací s cílem dosáhnout dohody o příslušných úpravách odpovídajících množstevních limitů.2. Než budou k dispozici závěry konzultací podle odstavce 1, může Komise, existuje-li jasný důkaz o tom, že došlo k obcházení předpisů, požádat Republiku Kazachstán, aby přijala nezbytná preventivní opatření s cílem zajistit, že bude možné provést úpravy množstevních limitů, jež budou na základě takových konzultací dohodnuty, a to pro rok, kdy byla podána žádost o konzultace, nebo pro rok následující, pokud byl limit pro tento rok již vyčerpán.3. Pokud Společenství a Republika Kazachstán nedospějí k uspokojivému řešení a pokud Komise zjistí, že existují jasné důkazy o obcházení předpisů, odečte od množstevních limitů příslušný objem výrobků pocházejících z Republiky Kazachstán.Článek 7Toto nařízení nepředstavuje v žádném ohledu odchylku od ustanovení dohody, kterým se v případě jakéhokoli rozporu dává přednost.Kapitola IIPostupy pro správu množstevních limitůOddíl 1ZAŘAZENÍČlánek 8Zařazení výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, vychází z kombinované nomenklatury (KN) zřízené nařízením (EHS) č. 2658/87.Článek 9Odbor pro celní a statistickou nomenklaturu Výboru pro celní kodex, který


text: byl zřízen nařízením (EHS) č. 2658/87, na podnět Komise nebo členského státu a v souladu s ustanoveními výše uvedeného nařízení naléhavě posoudí všechny otázky týkající se zařazení výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, v rámci kombinované nomenklatury, s cílem zařadit je do příslušných skupin výrobků.Článek 10Komise informuje Republiku Kazachstán o veškerých změnách kombinované nomenklatury (KN) a kódů TARIC, které by měly vliv na výrobky, na něž se vztahuje toto nařízení, a to alespoň jeden měsíc před tím, než ve Společenství vstoupí v platnost.Článek 11Komise informuje příslušné orgány Republiky Kazachstán o veškerých rozhodnutích přijatých v souladu s postupy platnými ve Společenství, která se týkají zařazení výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, a to nejpozději do jednoho měsíce od jejich přijetí. Takové sdělení musí obsahovat:a) popis dotčených výrobků;b) příslušnou skupinu výrobků, kód kombinované nomenklatury (kód KN) a kód TARIC;c) důvody daného rozhodnutí.Článek 121. Pokud v důsledku rozhodnutí o zařazení přijatého v souladu s platnými postupy Společenství dojde u jakéhokoli výrobku, na nějž se vztahuje toto nařízení, ke změně zařazovacího postupu nebo ke změně skupiny výrobků, poskytnou příslušné orgány členských států třicetidenní lhůtu od data oznámení Komise, než uvedou rozhodnutí v účinnost.2. Pro výrobky odeslané před datem použití tohoto rozhodnutí platí dřívější zařazovací postup, pokud byly tyto výrobky předány k dovozu během 60 dnů po tomto datu.Článek 13Pokud rozhodnutí o zařazení přijaté v souladu s platnými postupy Společenství uvedenými v článku 12 zahrnuje skupinu výrobků, která podléhá množstevnímu limitu, zahájí Komise, je-li to nutné, neprodleně konzultace podle článku 9 s cílem dospět k dohodě o nutných úpravách příslušných množstevních limitů podle přílohy V.Článek 141. Aniž je dotčeno jakékoli jiné ustanovení týkající se této otázky, platí, že pokud se zařazení uvedené v dokumentaci nezbytné pro dovoz výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, liší od zařazení stanoveného příslušnými orgány členského státu, do kterého se mají výrobky dovézt, podléhá dotčené zboží prozatímně dovoznímu režimu, který je pro něj, v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, použitelný na základě zařazení, jež stanovily výše uvedené orgány.2. Příslušné orgány členských států informují Komisi o případech uvedených v odstavci 1, přičemž uvedou zejména:a) množství dotčených výrobků;b) skupinu výrobků uvedenou na dovozní dokumentaci a dokumentaci, kterou si ponechaly příslušné orgány;c) číslo vývozní licence a uvedenou kategorii.3. Příslušné orgány členských států nevydají nové dovozní povolení pro výrobky z oceli, které v důsledku nového zařazení podléhají množstevnímu limitu Společenství stanovenému v příloze V, dokud od Komise neobdrží v souladu s postupem stanoveným v článku 4 potvrzení, že množství, která se mají dovézt, jsou dostupná.4. Komise informuje dotčené země vývozu o případech uvedených v tomto článku.Článek 15V případech uvedených v článku 14, stejně jako v podobných případech oznámených příslušnými orgány Republiky Kazachstán, Komise zahájí, je-li to nutné, s Republikou Kazachstán konzultace s cílem dohodnout se na konečném zařazení sporných výrobků.Článek 16Po dohodě s příslušnými orgány dovážejícího členského státu nebo států a Republiky Kazachstán může v případech uvedených v článku 15 určit konečné zařazení sporných výrobků Komise.Článek 17Pokud nemůže být případ sporu uvedený v článku 14 vyřešen v souladu s článkem 15, přijme

type: legislation

jurisdiction: EU


text: Komise v souladu s ustanoveními článku 10 nařízení (EHS) č. 2658/87 opatření, kterým se stanoví zařazení výrobků v kombinované nomenklatuře.Oddíl 2SYSTÉM DVOJÍ KONTROLY PRO SPRÁVU MNOŽSTEVNÍCH LIMITŮČlánek 181. Příslušné orgány Republiky Kazachstán vydají vývozní licenci pro všechny zásilky výrobků z oceli, které podléhají množstevním limitům stanoveným v příloze V, až do výše těchto limitů.2. Za účelem vydání dovozního povolení podle článku 21 dovozce předloží originál vývozní licence.Článek 191. Vývozní licence pro množstevní limity musí odpovídat vzoru uvedenému v příloze II a musí mimo jiné potvrzovat, že množství dotyčného zboží bylo započteno do množstevních limitů stanovených pro danou skupinu výrobků.2. Každá vývozní licence se vztahuje pouze na jednu skupinu výrobků uvedených v příloze I.Článek 20Vývozy se započítávají do množstevních limitů stanovených pro rok, kdy jsou výrobky, na něž se vztahuje vývozní licence, odeslány ve smyslu čl. 2 odst. 4.Článek 211. V rozsahu, v němž Komise podle článku 4 potvrdila dostupnost požadovaného množství v rámci příslušného množstevního limitu, vystaví příslušné orgány členských států dovozní povolení, a to nejdéle do deseti pracovních dnů poté, co dovozce předloží originál příslušné vývozní licence. Licence musí být předložena nejpozději 31. března roku, který následuje po roce, kdy bylo zboží, na nějž se vývozní licence vztahuje, odesláno. Dovozní povolení vydávají příslušné orgány jakéhokoli členského státu bez ohledu na to, jaký stát je uveden na vývozní licenci, a to v rozsahu, v kterém Komise v souladu s postupem dle článku 4 potvrdila, že je požadované množství v rámci dotčeného množstevního limitu dostupné.2. Dovozní povolení jsou platná čtyři měsíce od data vystavení. Na základě řádně odůvodněné žádosti ze strany dovozce mohou příslušné orgány členského státu prodloužit platnost o další období nepřesahující čtyři měsíce.3. Dovozní povolení se vyhotovují v souladu se vzorem uvedeným v příloze III a platí na celém celním území Společenství.4. Prohlášení nebo žádost dovozce podané s cílem získat dovozní povolení musí obsahovat:a) celé jméno a adresu vývozce;b) celé jméno a adresu vývozce;c) přesný popis zboží a příslušný(é) kód(y) TARIC;d) zemi původu zboží;e) zemi odeslání;f) příslušnou skupinu výrobků a množství dotčených výrobků;g) čistou hmotnost podle položek KN;h) hodnotu cif výrobků na hranici Společenství podle položek KN;i) případně data platby a dodávky a kopii nákladního listu a kupní smlouvy;j) datum a číslo vývozní licence;k) jakýkoli interní kód používaný k administrativním účelům;l) datum a podpis dovozce.5. Dovozci nejsou povinni dovézt celé množství, na něž se vztahuje dovozní povolení, v jedné zásilce.6. Dovozní povolení může být vydáno elektronickou cestou, pokud mají dotčené celní orgány k dokladu přístup prostřednictvím počítačové sítě.Článek 22Platnost dovozních povolení vydaných orgány členských států je podmíněna platností vývozních licencí a množstvím uvedeným na vývozních licencích vydaných příslušnými orgány Republiky Kazachstán, na jejichž základě byly dovozní povolení vydány.Článek 23Dovozní povolení či rovnocenné doklady vydávají příslušné orgány členských států v souladu s čl. 2 odst. 2, aniž by přitom kohokoli z dovozců ve Společenství diskriminovali, bez ohledu na místo, kde ve Společenství je usazen, a aniž by bylo dotčeno dodržování ostatních podmínek vyžadovaných podle současných pravidel.Článek 241. Pokud Komise zjistí, že celková množství, na něž se vztahují vývozní licence vydané


text: v kterémkoli roce Republikou Kazachstán pro určitou skupinu výrobků, přesahují množstevní limit, který byl pro danou skupinu výrobků stanoven, neprodleně o tom informuje příslušné orgány členských států s cílem přerušit další vydávání dovozních povolení. V takovém případě Komise neprodleně zahájí konzultace.2. Příslušné orgány členského státu odmítnou vydat dovozní povolení pro ty výrobky pocházející z Republiky Kazachstán, na něž se nevztahují vývozní licence vydané v souladu s ustanoveními této kapitoly.Oddíl 3SPOLEČNÁ USTANOVENÍČlánek 251. Vývozní licence uvedená v článku 18 a osvědčení o původu uvedené v příloze 2 mohou zahrnovat dodatečná vyhotovení, která musejí být jako taková řádně označena. Originál a další vyhotovení těchto dokumentů se vypracovávají v angličtině.2. Pokud jsou doklady uvedené v odstavci 1 vyplňovány rukou, musí být jednotlivé záznamy zapsány inkoustem a hůlkovým písmem.3. Vývozní licence nebo rovnocenné dokumenty a osvědčení o původu mají formát 210 x 297 mm. Použitý papír musí být bílý bezdřevý papír klížený pro psaní o hmotnosti nejméně 25 g/m2. Každá část má na pozadí gilošovaný přetisk, na kterém je patrné jakékoli padělání mechanickými nebo chemickými prostředky.4. Příslušné orgány členských států přijímají jako platný doklad pro účely dovozu v souladu s ustanoveními tohoto nařízení pouze originál.5. Každá vývozní licence nebo rovnocenný dokument a osvědčení o původu jsou označeny standardizovaným pořadovým číslem, též tištěným, které umožňuje identifikaci.6. Toto číslo se skládá z následujících prvků:- dvou písmen označujících zemi vývozu, podle vzoru: KZ = Republika Kazachstán- dvou písmen označujících členský stát, který má být místem určení, podle vzoru:BE = BelgieCZ = Česká republikaDK = DánskoDE = NěmeckoEE = EstonskoEL = ŘeckoES = ŠpanělskoFR = FrancieIE = IrskoIT = ItálieCY = KyprLV = LotyšskoLT = LitvaLU = LucemburskoHU = MaďarskoMT = MaltaNL = NizozemskoAT = RakouskoPL = PolskoPT = PortugalskoSI = SlovinskoSK = SlovenskoFI = FinskoSE = ŠvédskoGB = Spojené království,- jednomístného čísla označujícího kvótový rok, které odpovídá poslední číslici příslušného roku, např. „5“ pro rok 2005;- dvoumístného čísla označujícího vystavující úřad v zemi vývozu;- pětimístného čísla jdoucího postupně od 00001 do 99999 přiděleného konkrétnímu členskému státu určení.Článek 26Vývozní licence a osvědčení o původu mohou být vystaveny i po odeslání výrobků, na něž se vztahují. V takových případech musí být označeny poznámkou „vydáno zpětně“.Článek 27V případě krádeže, ztráty nebo zničení vývozní licence nebo osvědčení o původu může vývozce požádat příslušný orgán, který dokument vydal, aby na základě vývozních dokumentů, které vývozce vlastní, vyhotovil duplikát. Takto vydaný duplikát licence nebo osvědčení musí být označen poznámkou „duplikát“.Duplikát se označí datem původní licence nebo osvědčení.Oddíl 4DOVOZNÍ POVOLENÍ SPOLEČENSTVÍ - JEDNOTNÝ TISKOPISČlánek 281. Tiskopisy používané příslušnými orgány členských států pro vydávání dovozních povolení uvedených v článku 21 musí odpovídat vzoru dovozního povolení uvedenému v příloze III.2. Tiskopisy dovozních povolení a výpisy z nich se vystavují ve dvojím vyhotovení, z nichž jedno označené slovy „vyhotovení pro držitele licence“ a číslem 1, se vydává žadateli, a druhé označené slovy „vyhotovení pro vydávající orgán“ a číslem 2, si ponechává orgán, jenž licenci vydává. Pro správní účely mohou příslušné orgány k tiskopisu č. 2 připojit další vyhotovení.3. Tiskopisy se tisknou na bílý bezdřevý papír klížený pro


text: psaní o hmotnosti 55 až 65 g/m2. Jejich rozměr je 210 x 297 mm s řádkováním 4,24 mm (1/6"). Obě strany vyhotovení č. 1, které představuje vlastní licenci, jsou navíc opatřeny pozadím s tištěným červeným gilošovaným vzorem, na kterém je patrné jakékoli padělání mechanickými nebo chemickými prostředky.4. Odpovědnost za vytištění tiskopisů nesou členské státy. Tiskopisy mohou být vytištěny také v tiskárnách, jež jsou tímto úkolem pověřeny členským státem, v němž jsou usazeny. V takovém případě musí být na každém tiskopise uveden údaj o pověření členským státem. Na každém tiskopisu je uveden název a adresa tiskárny nebo označení umožňující její identifikaci.5. Při vydání dovozních povolení nebo výpisů musí být těmto dokumentům příslušnými orgány členského státu přiděleno číslo vydání. Číslo dovozního povolení se elektronicky, prostřednictvím integrované sítě vytvořené podle článku 4, oznámí Komisi.6. Licence a výpisy musejí být vyplněny v úředním jazyce nebo v jednom z úředních jazyků vydávajícího členského státu.7. V kolonce 10 příslušné orgány uvedou odpovídající skupinu výrobků z oceli.8. Označení vydávajících orgánů a orgánů provádějících odpočet se provádí otiskem razítka. Toto razítko však může nahradit reliéfní tisk v kombinaci s perforovanými písmeny a číslicemi nebo potisk na licenci. K zapsání přiděleného množství použijí vydávající orgány jakýkoli způsob, který zabrání neoprávněné manipulaci s tímto údajem a znemožní vepsání dalších číslic či jiných záznamů.9. Zadní strana vyhotovení č. 1 a vyhotovení č. 2 musí obsahovat kolonku, do níž celní orgány při vyřizování dovozních formalit nebo příslušné správní orgány při vystavování výpisu zapisují množství. Pokud prostor, jenž je na licenci nebo na výpise z ní vyhrazen pro zápisy, není dostačující, mohou příslušné orgány připojit jeden nebo více doplňkových listů s týmiž kolonkami jako na zadní straně vyhotovení č. 1 a na vyhotovení č. 2 licence nebo výpisu. Orgány provádějící odpočet umístí své razítko tak, aby jedna polovina byla na licenci nebo na výpise z ní a druhá na doplňkovém listu. V případě většího počtu doplňkových stránek se stejným způsobem umístí přes každou novou a předešlou stránku další razítko.10. Vydaná dovozní povolení a výpisy, stejně jako záznamy a poznámky orgánů některého z členských států, mají ve všech ostatních členských státech stejný právní účinek jako doklady, které tyto členské státy vydaly, či záznamy a poznámky, které učinily.11. Příslušné orgány dotyčných členských států mohou, je-li to nevyhnutelné, vyžadovat, aby byl obsah licencí či výpisů přeložen do úředního jazyka nebo jednoho z úředních jazyků daného členského státu.Kapitola IIISprávní spolupráceČlánek 29Komise dodá orgánům členských států jména a adresy orgánů v Republice Kazachstán, které jsou oprávněny vydávat osvědčení o původu a vývozní licence, společně se vzory razítek, která tyto orgány používají.Článek 301. Následné ověření osvědčení o původu nebo vývozních licencí se provádí namátkou nebo pokud příslušné orgány členských států oprávněně pochybují o pravosti osvědčení o původu či vývozní licence nebo o správnosti informací týkajících se skutečného původu dotčených výrobků.V takových případech vrátí příslušné orgány Společenství osvědčení o původu či vývozní licenci nebo jejich kopii příslušnému orgánu v Republice Kazachstán, přičemž případně uvedou formální či obsahové důvody šetření. Pokud byla předložena faktura, přiloží se její originál nebo kopie k


text: osvědčení o původu či k vývozní licenci nebo jejich kopiím. Příslušné orgány rovněž předají jakoukoli informaci, kterou obdržely a která naznačuje, že podrobnosti uvedené na osvědčení o původu nebo na vývozní licenci nejsou správné.2. Ustanovení odstavce 1 se vztahují také na následná ověřování prohlášení o původu.3. Výsledky následných ověření prováděných v souladu s odstavcem 1 se sdělí příslušným orgánům Společenství, a to nejpozději do tří měsíců. Oznamovaná informace musí uvádět, zda se sporné osvědčení, licence nebo prohlášení týká skutečně vyváženého zboží a zda je toto zboží podle této kapitoly způsobilé pro vývoz do Společenství. Příslušné orgány Společenství si rovněž mohou vyžádat kopie všech dokumentů nezbytných pro úplné zjištění situace, zejména pravého původu zboží.4. Pokud by takové ověření odhalilo zneužití nebo zásadní nesrovnalosti v použití prohlášení o původu, informuje o tom dotyčný členský stát Komisi. Komise tuto informaci dále předá ostatním členským státům.5. Namátková kontrola podle tohoto článku nesmí představovat překážku propuštění dotčených výrobků do volného oběhu.Článek 311. Pokud ověřovací postup podle článku 30 nebo informace dostupné příslušným orgánům Společenství naznačují, že jsou ustanovení této kapitoly porušována, požádají tyto orgány Republiku Kazachstán, aby provedla vhodná šetření v souvislosti s činnostmi, u kterých jsou ustanovení této kapitoly údajně porušována, nebo aby provedení takových šetření zajistila. Výsledky takových šetření se oznámí příslušným orgánům Společenství, včetně jakýchkoli dalších souvisejících informací, které pomohou odhalit pravý původ zboží.2. V souvislosti s kroky podnikanými podle ustanovení této kapitoly si příslušné orgány Společenství mohou s příslušnými orgány Republiky Kazachstán vyměňovat jakékoli informace, které by mohly být užitečné ve snaze zabránit porušování ustanovení této kapitoly.3. Pokud dojde ke zjištění, že jsou ustanovení této kapitoly porušována, může Komise přijmout opatření nezbytná k tomu, aby se takovému porušování zabránilo.Článek 32Komise koordinuje kroky podnikané příslušnými orgány členských států podle ustanovení této kapitoly. Příslušné orgány členských států informují Komisi a jiné členské státy o tom, jaké kroky podnikly, a o dosažených výsledcích.Kapitola IVZávěrečná ustanoveníČlánek 33Nařízení (ES) č. 2265/2004 se zrušuje.Článek 34Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHA ISA Ploché válcované výrobky |SA1. Svitky | SA2. Tlustý plech | SA3. Ostatní ploché válcované výrobky |7208 10 00 00 | 7208 40 00 10 | 7208 40 00 90 | 7210 70 80 10 | 7219 22 90 00 |7208 25 00 00 | 7208 51 20 10 | 7208 53 90 00 | 7210 90 30 10 | 7219 23 00 00 |7208 26 00 00 | 7208 51 20 91 | 7208 54 00 00 | 7210 90 40 10 | 7219 24 00 00 |7208 27 00 00 | 7208 51 20 93 | 7210 90 80 91 | 7219 31 00 00 |7208 36 00 00 | 7208 51 20 97 | 7208 90 00 10 | 7211 14 00 90 |7208 37 00 10 |7208 37 00 90 | 7208 51 20 98 | 7209 15 00 00 | 7211 19 00 90 | 7219


text: 32 10 00 |7208 38 00 10 |7208 38 00 90 | 7208 51 91 10 | 7209 16 10 00 | 7211 23 20 10 | 7219 32 90 00 |7208 39 00 10 |7208 39 00 90 | 7208 51 91 90 | 7209 16 90 00 | 7211 23 30 10 |7211 14 00 10 | 7208 51 98 10 | 7209 17 10 00 | 7211 23 30 91 | 7219 33 10 00 |7211 19 00 10 | 7208 51 98 91 | 7209 17 90 00 | 7211 23 80 10 | 7219 33 90 00 |7219 11 00 00 | 7208 51 98 99 | 7209 18 10 00 | 7211 23 80 91 |7219 12 10 00 | 7208 52 91 10 | 7209 18 91 00 | 7211 29 00 10 | 7219 34 10 00 |7219 12 90 00 | 7208 52 91 90 | 7209 18 99 00 | 7211 90 00 11 | 7219 34 90 00 |7219 13 10 00 | 7208 52 10 00 | 7209 25 00 00 | 7212 10 10 00 |7219 13 90 00 | 7208 52 99 00 | 7209 26 10 00 | 7212 10 90 11 | 7219 35 10 00 |7219 14 10 00 | 7208 53 10 00 | 7209 26 90 00 | 7212 20 00 11 | 7219 35 90 00 |7219 14 90 00 | 7211 13 00 00 | 7209 27 10 00 | 7212 30 00 11 |7225 20 00 10 | 7209 27 90 00 | 7212 40 20 10 | 7225 40 12 90 |7225 30 10 00 | 7209 28 10 00 | 7212 40 20 91 | 7225 40 90 00 |7225 30 90 00 | 7209 28 90 00 | 7212 40 80 11 |7209 90 00 10 | 7212 50 20 11 |7210 11 00 10 | 7212 50 30 11 |7210 12 20 10 | 7212 50 40 11 |7210 12 80 10 | 7212 50 61 11 |7210 20 00 10 | 7212 50 69 11 |7210 30 00 10 | 7212 50 90 13 |7210 41 00 10 |7210 49 00 10 | 7212 60 00 11 |7210 50 00 10 | 7212 60 00 91 |7210 61 00 10 | 7219 21 10 00 |7210 69 00 10 | 7219 21 90 00 |7210 70 10 10 | 7219 22 10 00 |PŘÍLOHA IIEXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code


text: | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At ........................................ on ............................................. (Signature) (Stamp) |EXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At ........................................ on ............................................. (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At ........................................ on ............................................. (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described


text: above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At ........................................ on ............................................. (Signature) (Stamp) |PŘÍLOHA IIIDovozní povolení Evropského společenství1 | 1. Adresát (jméno, celá adresa, země, číslo pro účely DPH) | 2. Číslo vydání |Vyhotovení pro příjemce | 3. Rok |4. Orgán odpovědný za vydání (název, adresa a telefon) |5. Deklarant/zástupce - dle dané situace (jméno a úplná adresa) | 6. Země původu (a kód podle klasifikace zemí) |7. Země původu (a kód podle klasifikace zemí) |1 | 8. Poslední den platnosti |9. Popis zboží | 10. kód TARIC |11. Množství vyjádřené v jednotkách kvóty |12. Záruka/jistota (dle dané situace) |13. Další podrobnosti |14. Záznam příslušného orgánu Datum: ........................................ ........................................ (podpis) (razítko) |15. PŘIDĚLENÁ MNOŽSTVÍ Ve sloupci 17 části 1 uveďte dostupné a v části 2 přidělené množství. |16. Čisté množství (čistá hmotnost nebo jiná měrná jednotka s označením jednotky) | 19. Celní doklad (druh a číslo) nebo číslo výpisu a datum přidělení | 20. Název, členský stát, razítko a podpis přidělujícího orgánu |17. Čísly | 18. Přidělené množství slovy |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Zde případně připojte další strany. |Dovozní povolení Evropského společenství2 | 1. Adresát (jméno, celá adresa, země, číslo pro účely DPH) | 2. Číslo vydání |Vyhotovení pro vydávající orgán | 3. Rok |4. Orgán odpovědný za vydání (název, adresa a telefon) |5. Deklarant/zástupce - dle dané situace (jméno a úplná adresa) | 6. Země původu (a kód podle klasifikace zemí) |7. Země původu (a kód podle klasifikace zemí) |2 | 8. Poslední den platnosti |9. Popis zboží | 10. kód TARIC |11. Množství vyjádřené v jednotkách kvóty |12. Záruka/jistota (dle dané situace) |13. Další podrobnosti |14. Záznam příslušného orgánu Datum: ........................................ ........................................ (podpis) (razítko) |15. PŘIDĚLENÁ MNOŽSTVÍ Ve sloupci 17 části 1 uveďte dostupné a v části 2 přidělené množství. |16. Čisté množství (čistá hmotnost nebo jiná měrná jednotka s označením jednotky) | 19. Celní doklad (druh a číslo) nebo číslo výpisu a datum přidělení | 20. Název, členský stát, razítko a podpis přidělujícího orgánu |17. Čísly | 18. Přidělené množství slovy |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Zde případně připojte další strany. |PŘÍLOHA IVLISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTESSEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮLISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDERLISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATENPÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRIΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝLIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIESLISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTESELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALIVALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTSATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠASAZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJALISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALILIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIESLISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCHLISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTESZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOVSEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOVLUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTAFÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETERBELGIQUE/BELGIË Service public Fédéral Economie, P.M.E., Classes Moyennes & Energie Administration du potentiel économique Direction Industries (Textile – Diamant et autres secteurs) Rue du Progrès 50 B-1210 Bruxelles Fax: +32-2-2775309 | EESTI Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Harju


text: 11 EE-15072 Tallinn Fax: + 372-6313 660 |Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie Bestuur Economisch Potentieel Directie Nijverheid (Textiel – Diamant en andere sectoren) Vooruitgangsstraat 50 B-1210 Brussel Fax: +32-2-2775309 | ΕΛΛΑΣ Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα Fax : + 301-328 60 94 |ČESKÁ REPUBLIKA Ministerstvo průmyslu a obchodu Licenční správa Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 Fax: + 420-22421 21 33 | ESPAÑA Ministerio de Industria, Turismo y Comercio Secretaría General de Comercio Exterior Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales Paseo de la Castellana 162 E- 28046 Madrid Fax: + 34-91-349 38 31 |DANMARK Erhvervs- og Boligstyrelsen Økonomi- og Erhvervsministeriet Vejlsøvej 29 DK-8600 Silkeborg Fax: + 45-35-46 64 01 | FRANCE Ministère de l'Economie des Finances et de l'Industrie Direction Générale des Entreprises Sous-direction des Biens de Consommation Bureau Textile-Importations Le Bervil, 12 rue Villiot F-75572 Paris Cedex 12 Fax: + 33-1- 53 44 91 81 |DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) Frankfurter Strasse 29-35 D-65760 Eschborn 1 Fax: + 49-61-96 9 42 26 | IRELAND Department of Enterprise, Trade and Employment Import/ Export Licensing, Block C Earlsfort Centre Hatch Street IE-Dublin 2 Fax: + 353-1-631 25 62 |ITALIA Ministero delle Attivita Produttive Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America 341 I-00144 Roma Fax: +39-6-59 93 22 35 / 59 93 26 36 | ÖSTERREICH Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Aussenwirtschaftsadministration Abteilung C2/2 Stubenring 1 A-1011 Wien Fax: + 43-1-7 11 00/ 83 86 |KYPROS Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού Υπηρεσία Εμπορίου Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6 CY-1421 Λευκωσία Φαξ: + 357-22-37 51 20 | POLSKA Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki Społecznej Plac Trzech Krzyży 3/5 PL- 00-507 Warszawa Fax: + 48-22-693 40 21 / 693 40 22 |LATVIJA Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija Brīvības iela 55 LV – 1519 Rīga Fax: + 371-728 08 82 | PORTUGAL Ministério das Finanças Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa PT- 1140-060 Lisboa Fax: + 351-218 814 261 |LIETUVA Lietuvos Respublikos ūkio ministerija Prekybos departamentas Gedimino pr. 38/2 LT- 01104 Vilnius Fax: + 370-5-26 23 974 | SLOVENIJA Ministrstvo za gospodarstvo Področje ekonomskih odnosov s tujino Kotnikova 5 SI-1000 Ljubljana Fax: + 386-1-478 36 11 |LUXEMBOURG Ministère des affaires étrangères Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Fax: + 352-46 61 38 | SLOVENSKÁ REPUBLIKA Ministerstvo hospodárstva SR Odbor licencií Mierová 19 SK-827 15 Bratislava 212 Fax: + 421-2-43 42 39 19 |MAGYARORSZÁG Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Margit krt. 85. HU-1024 Budapest Fax: + 36-1-336 73 02 | SUOMI Tullihallitus PL 512 FIN-00101 Helsinki Telekopio: + 358-20-492 28 52 |MALTA Diviżjoni għall -Kummerċ Servizzi Kummerċjali Lascaris MT-Valletta CMR02 Fax: + 356-25-69 02 99 | SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-11386 Stockholm Fax: + 46-8-30 67 59 |NEDERLAND Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen Fax : +


text:
31-50-523 23 41 | UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House - West Precinct Billingham UK-TS23 2NF Fax: + 44-1642-36 42 69 |PŘÍLOHA VMNOŽSTEVNÍ LIMITY(v tunách)Výrobky | 2005 | 2006 |SA. Ploché válcované výrobky |SA1. Svitky | 85000 | 87125 |SA2. Tlustý plech | 0 | 0 |SA3. Ostatní ploché válcované výrobky | 115000 | 117875 |
 [1] Úř. věst. L 196, 28.7.1999, s. 3.
 [2] Viz strana X v tomto čísle Úředního věstníku.
 [3] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1989/2004 (Úř. věst. L 344, 20.11.2004, s. 5).
 [4] Úř. věst. L 395, 31.12.2004, s. 1.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007SC1005
 Předloha Rozhodnutí Smíšeného Výboru EHP kterým se mění Protokol 23 k Dohodě o EHP o spolupráci mezi kontrolními úřady (článek 58) - Předloha společného postoje Společenství /* SEK/2007/1005 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 18.7.2007SEK(2007) 1005 v konečném zněníPředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHPkterým se mění Protokol 23 k Dohodě o EHP o spolupráci mezi kontrolními úřady (článek 58)- Předloha společného postoje Společenství -(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Úkolem Smíšeného výboru EHP je zajišťovat jednotnost vnitřního trhu a právní jistotu pro hospodářské subjekty. Patří sem i podporování konzistentního a jednotného výkladu a použití pravidel hospodářské soutěže.2. Smíšený výbor EHP by měl proto přijmout připojené rozhodnutí, kterým se mění Protokol 23 (Hospodářská soutěž) k Dohodě o EHP.3. Předloha rozhodnutí Smíšeného výboru EHP zavádí možnost, aby Komise přizvala vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO a EHP a Kontrolní úřad ESVO k účasti na Evropské síti pro hospodářskou soutěž vedle orgánů pro hospodářskou soutěž členských států.4. Podle čl. 1 odst. 3 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o EHP zaujímá Rada postoj Společenství k takovým rozhodnutím Smíšeného výboru.5. Předloha rozhodnutí Smíšeného výboru EHP se předkládá ke schválení Radě. Komise zamýšlí předložit postoj Společenství ve Smíšeném výboru EHP co nejdříve po jeho přijetí Radou. PředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHPkterým se mění Protokol 23 k Dohodě o EHP o spolupráci mezi kontrolními úřady (článek 58)SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Protokol 23 k Dohodě byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. ... ze dne .....[1](2) V zájmu poskytnutí Kontrolnímu úřadu ESVO a státům ESVO možnosti účastnit se politických diskuzí, které zahrnují výměnu důvěrných informací podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES v rámci Evropské sítě pro hospodářskou soutěž (ECN), je nezbytný právní rámec upravující možnost výměny v Dohodě dosud nezahrnutých důvěrných informací. Nový článek 1A se proto vkládá do Protokolu 23 k Dohodě,ROZHODL TAKTO:Článek 1Za článek 1 Protokolu 23 k Dohodě se vkládá nový článek, který zní:„Článek 1AV zájmu jednotného výkladu článků 53 a 54 Dohody a článků 81 a 82 Smlouvy o ES Kontrolním úřadem ESVO a Komisí ES jsou Kontrolní úřad ESVO a příslušné orgány států ESVO také oprávněny účastnit se schůzek sítě orgánů veřejné moci uvedené v 15. bodě odůvodnění nařízení Rady 1/2003 výhradně pro účely diskuze o otázkách obecné politiky. Kontrolní úřad ESVO, Komise ES a příslušné orgány států ESVO a členských států ES jsou oprávněny zpřístupnit všechny informace nezbytné pro účely diskuze o obecné politice v této síti. Informace zpřístupněné v této souvislosti nemohou být použity pro účely vymáhání. Touto účastí nejsou dotčena práva států ESVO a Kontrolního úřadu ESVO na účast podle Dohody o EHP.“Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem [...] za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody*.Článek 3Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v


text:
 |
 52008PC0382
 /* KOM/2008/0382 konecném znení */ Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se objasňuje oblast působnosti antidumpingových opatření uložených nařízením (ES) č. 1174/2005 na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 20.6.2008KOM(2008) 382 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se objasňuje oblast působnosti antidumpingových opatření uložených nařízením (ES) č. 1174/2005 na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1) SOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského Společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“) v řízení o dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě částečného prozatímního přezkumu z moci úřední podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. |120 | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |2) KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |219 | Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Dne 7. srpna 2007 Komise zahájila částečný prozatímní přezkum z moci úřední zaměřený na antidumpingová opatření vztahující se na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky, uložená nařízením Rady (ES) č. 1174/2005 ze dne 19. července 2005. Informace, jež má Komise k dispozici, naznačují, že určité výrobky, tzv. vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou, jež by údajně mohly spadat do definice výrobku, se od ručních paletových vozíků odlišují, mimo jiné díky specifickým funkcím (zvedání, zakládání nebo vážení) a konečnému použití. Přezkumné šetření ukázalo, že výrobky se odlišují v pevnosti a konstrukci hydrauliky a podvozku, aby mohly splňovat uvedené funkce. Zmíněné prvky zvýrazňují rozdíly v použití. Dále bylo zjištěno, že tyto výrobky a ruční paletové vozíky nelze zaměňovat. Proto se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, které by přesněji definovalo ruční paletové vozíky a objasnilo, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou se od ručních paletových vozíků a jejich základních dílů odlišují, a nespadají proto do definice dotčeného výrobku, který podléhá antidumpingovým opatřením. Dále se navrhuje na požádání vrátit všechna neprávem vybraná antidumpingová cla. |310 | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze


text: dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů: |331 | Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |332 | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |4) ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se objasňuje oblast působnosti antidumpingových opatření uložených nařízením (ES) č. 1174/2005 na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1. PLATNÁ OPATŘENÍ(1) Nařízením (ES) č. 1174/2005[2] (dále jen „původní nařízení“) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů (dále jen „ruční paletové vozíky“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Šetření, které vedlo k výše uvedenému nařízení, použilo jako období šetření dobu od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „původní šetření“).2. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ2.1 Postup(2) Tento částečný prozatímní přezkum byl zahájen z podnětu Komise. Informace, jež má Komise k dispozici, naznačily, že určité výrobky, tzv. vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou, jež by údajně mohly spadat do definice výrobku, se od ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozku a hydrauliky, odlišují, mimo jiné díky svým specifickým funkcím (zvedání, zakládání nebo vážení) a konečnému použití. Zdálo se, že výrobky se odlišují v pevnosti a konstrukci hydrauliky a podvozku, aby mohly splňovat uvedené funkce. Zmíněné prvky zvýrazňovaly rozdíly v použití – a zdálo se, že tyto výrobky a ruční paletové vozíky nelze zaměňovat. Z toho důvodu se považovalo za vhodné podrobit tuto věc přezkumu s cílem objasnit definici výrobku s tím, že výsledek může mít zpětnou platnost od data uložení příslušných antidumpingových opatření.(3) Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie [3] zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání definice dotčeného výrobku.2.2 Přezkumné šetření(4) Komise oficiálně oznámila orgánům ČLR (dále jen „dotčená země“) a všem ostatním stranám, o nichž je známo, že se


text: jich záležitost týká, tj. vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi, uživatelům a dovozcům ve Společenství a výrobcům ve Společenství, že zahajuje částečné přezkumné šetření. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení v časové lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslyšeny.(5) Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám i všem dalším stranám, které se během lhůt stanovených v oznámení o zahájení přezkumu přihlásily.(6) S ohledem na oblast působnosti částečného přezkumu nebylo pro účel tohoto částečného přezkumu stanoveno žádné období šetření. Informace uvedené ve vyplněných dotaznících se týkaly období od roku 2003 do roku 2006 (dále jen „uvažované období“), tj. zahrnovaly také období šetření původního šetření. Pro uvažované období byly požadovány informace týkající se objemu a hodnoty prodeje/nákupu, objemu výroby a kapacity pro ruční paletové vozíky a vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou. Zúčastněné strany byly dále požádány, aby se vyjádřily k jakýmkoliv rozdílům nebo podobnostem mezi ručními paletovými vozíky a vysokozdvižnými vozíky, zakladači, nůžkovými zvedáky a paletovými vozíky s váhou, pokud jde o jejich výrobní proces, technické vlastnosti, konečné použití, zaměnitelnost, atd.(7) Na dotazník dostatečně odpověděli dva čínští vyvážející výrobci ručních paletových vozíků / vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou, čtyři výrobci ručních paletových vozíků nebo vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou ve Společenství, jeden uživatel a 14 dovozců ručních paletových vozíků / vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou ve Společenství.(8) Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro účely posouzení pokud jde o potřebu objasnění/změny oblasti působnosti stávajících antidumpingových opatření, a provedla šetření v prostorách následujících společností:- BT Products AB, Mjölby, Švédsko,- Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Německo,- RAVAS Europe B.V., Zaltbommel, Nizozemsko.2.3 Dotčený výrobek(9) Dotčeným výrobkem se rozumí, jak je jednotně definováno v původním nařízení, ruční paletové vozíky bez vlastního pohonu používané pro manipulaci s materiály běžně umísťovanými na palety a jejich základní díly, tj. podvozek a hydraulika, pocházející z ČLR, obvykle kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Existují různé druhy ručních paletových vozíků a jejich základních dílů převážně v závislosti na nosnosti, délce vidlic, druhu oceli použité pro podvozek, druhu hydrauliky, druhu kol a vybavení brzdou.2.4 Zjištění(10) Připomíná se, že původní šetření se vztahovalo na ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozek a hydrauliku, používané pro manipulaci s náklady běžně umísťovanými na palety a manuální přemísťování těchto nákladů. Ze své podstaty musí být ruční paletové vozíky tlačené a tažené lidskou silou. Ruční paletové vozíky představují mechanismus, který uživateli umožňuje manuálně zvednout náklad do takové míry, aby bylo možné jej přemístit.(11) Vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou, které byly údajně některými vnitrostátními celními orgány označeny za dotčený výrobek podléhající antidumpingovým opatřením, mohou fungovat na vlastní pohon, nebo být přemísťovány manuálně. Používají se k přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše, usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné


text: vozíky), k zakládání jedné palety na druhou (zakladače), ke zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo ke zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).(12) Za dotčený výrobek, který byl předmětem šetření v rámci původního nařízení, byly považovány pouze ruční paletové vozíky definované podle výše uvedeného 10. bodu odůvodnění. Je zapotřebí poznamenat, že pro účely původního šetření Komise nikdy nevyžadovala, aby spolupracující strany poskytly informace o vysokozdvižných vozících, zakladačích, nůžkových zvedácích a paletových vozících s váhou a ani žádné informace o vysokozdvižných vozících, zakladačích, nůžkových zvedácích a paletových vozících s váhou neověřila. Proto jsou veškeré údaje a informace předložené v rámci původního nařízení a výsledky původního šetření, včetně uložení konečných antidumpingových opatření, založeny čistě na ručních paletových vozících.(13) Vzhledem k situaci popsané ve 2. bodě odůvodnění a za účelem stanovení, zda se vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou odlišují od ručních paletových vozíků, byly vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou i ruční paletové vozíky posouzeny z hlediska jejich fyzických a technických vlastností, výrobního procesu, obvyklého konečného použití a vzájemné zaměnitelnosti.2.4.1 Fyzické a technické vlastnosti ručních paletových vozíků / vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou(14) Existují různé druhy ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozku a hydrauliky, převážně v závislosti na nosnosti, délce vidlic, druhu oceli použité pro podvozek, druhu hydrauliky, druhu kol a vybavení brzdou. Tyto různé druhy však mají shodné základní fyzické vlastnosti a použití, a proto byly v původním šetření všechny považovány za dotčený výrobek.(15) Přezkumné šetření ukázalo, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou mají některé z vlastností ručních paletových vozíků, např. podvozek s vidlicemi a hydraulický systém. Mají však dodatečné funkce pro zvedání nákladu, zakládání, fungování jako pracovní deska/plošina nebo vážení nákladu, které jednoznačně vyžadují pokročilejší nebo doplňkové technické součásti. Aby mohly být plněny výše uvedené zvláštní funkce vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou, jsou požadavky na pevnost a konstrukci vidlic, podvozku a hydrauliky odlišné od požadavků na ruční paletové vozíky. Kromě toho jsou vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou výrazně (až desetkrát) dražší než ruční paletové vozíky, aby tyto dodatečné funkce mohly plnit.2.4.2 Výrobní proces(16) Přezkumným šetřením bylo zjištěno, že mezi výrobními procesy ručních paletových vozíků a vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou existují významné rozdíly, neboť vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou potřebují doplňkové součásti, a tím i odlišné výrobní kroky ve srovnání s ručními paletovými vozíky. Přezkumné šetření skutečně ukázalo, že u vysokozdvižných vozíků a zakladačů musí být rám podvozku výrazně vyšší a hydraulický systém odlišný, aby umožnil zvedání nákladu, zatímco u paletových vozíků s váhou je do podvozku zabudována váha, přičemž struktura vidlic je u těchto vozíků ve srovnání s ručními paletovými vozíky zcela odlišná.2.4.3 Obvyklé konečné použití ručních paletových vozíků / vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou(17) Ruční paletové vozíky mají široké použití při manipulaci s nákladem, distribuci a skladování zboží. Jsou


text: používané jak ve výrobních průmyslových odvětvích, tak v maloobchodech. Ruční paletové vozíky jsou určeny k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu, například do přepravních vozidel, skladů, míst výroby, či dokonce uvnitř budov maloobchodů. Obvyklý maximální zdvih ručních paletových vozíků je okolo 210 milimetrů. Kromě toho jsou ruční paletové vozíky často pokládány za nezbytný doplněk jiných zařízení pro manipulaci s nákladem, jako jsou vidlicové zvedáky. K používání ručních paletových vozíků není nutná žádná zvláštní odborná příprava.(18) Přezkumné šetření ukázalo, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou jsou převážně používány stejnými uživateli jako ruční paletové vozíky, avšak jejich způsoby používání se liší, např. zvedání nákladu, jeho zakládání, fungování jako pracovní plošina nebo vážení nákladu. Vzhledem ke svým specifickým vlastnostem a způsobům používání nejsou vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou používány tak často jako ruční paletové vozíky. Proto objem jejich prodeje tvoří na trhu ES zhruba jednu desetinu prodaných ručních paletových vozíků. Kromě toho používání vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou vyžaduje na rozdíl od ručních paletových vozíků zvláštní odbornou přípravu.2.4.4 Vzájemná zaměnitelnost(19) Přezkumné šetření ukázalo, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou mají mnohem specifičtější použití než ruční paletové vozíky. Vysokozdvižné vozíky / zakladače se používají ke zvedání nákladu, k usnadnění při skladování nákladu, k zakládání jedné palety na druhou, nůžkové zvedáky se používají ke zdvižení nákladu na pracovní plošinu a paletové vozíky s váhou k vážení nákladu.(20) Do určité značně omezené míry mohou některé druhy vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou (např. paletové vozíky s váhou) zvedat a přemísťovat náklad, stejně jako ruční paletové vozíky. Nahrazení ručních paletových vozíků vysokozdvižnými vozíky, zakladači, nůžkovými zvedáky a paletovými vozíky s váhou však nemá žádný praktický ani hospodářský význam, protože je jednodušší používat pro pouhé zvedání a přemísťování nákladu ruční paletové vozíky, a vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou jsou výrazně dražší než ruční paletové vozíky a jejich používání vyžaduje zvláštní odbornou přípravu. Kromě toho může v některých případech stálé užívání vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou namísto ručních paletových vozíků zničit hlavní funkce vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou, např. v případě paletových vozíků s váhou, kdy je vážní mechanismus tak křehký, že by v okamžiku, kdy by byl paletový vozík s váhou použit pro zvedání a přemísťování nákladu, došlo k jeho poškození.(21) Na druhé straně bylo během přezkumného šetření zjištěno, že ruční paletové vozíky nemohou být použity k nahrazení vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou. Funkce vysokozdvižných vozíků, zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou se týkají specifického a odlišného trhu s různými požadavky a potřebami a představami konečných uživatelů.(22) Komise také zkoumala, zda jsou základní díly ručních paletových vozíků a vysokozdvižných vozíků,


text: zakladačů, nůžkových zvedáků a paletových vozíků s váhou, tj. podvozek a hydraulika, vzájemně zaměnitelné. V tomto ohledu přezkumné šetření ukázalo, že podvozek ani hydraulika nejsou mezi ručními paletovými vozíky a vysokozdvižnými vozíky, zakladači, nůžkovými zvedáky a paletovými vozíky s váhou vzájemně zaměnitelné, vzhledem k jejich rozdílné konstrukci a vlastnostem.2.5 Závěr týkající se definice dotčeného výrobku(23) Přezkumné šetření zjistilo, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou vzhledem k rozdílným a doplňkovým technickým vlastnostem, konečnému použití a výrobnímu procesu nespadají do definice ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, které podléhají platným antidumpingovým opatřením. To bylo důvodem, proč Komise nepovažovala vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou za součást definice výrobku v původním šetření.(24) Považuje se proto za vhodné objasnit, že se vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou liší od ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, a nespadají do definice výrobku, který podléhá antidumpingovým opatřením.(25) Zúčastněné strany byly o výše uvedených závěrech informovány.(26) Jedna strana tvrdila, že vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou a ruční paletové vozíky by měly být pokládány za jednu technickou jednotku, ale informace v dokumentaci k takovému závěru nedávají žádný důvod. Všechny zbylé strany, které dodaly stanoviska, zjištění Komise přijaly.(27) Vzhledem k výše uvedenému se považuje za vhodné původní nařízení změnit za účelem objasnění definice výrobku.(28) Jelikož je stávající přezkumné šetření omezeno na objasnění definice výrobku a jelikož se na vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou původní šetření a následné antidumpingové opatření nevztahovalo, považuje se za vhodné, aby byla zjištění uplatněna ode dne vstupu původního nařízení v platnost, včetně dovozu výrobků podléhajících prozatímnímu clu od 29. ledna 2005 do 21. července 2005. Komise neshledala žádný naléhavý důvod, který by uplatnění tohoto retroaktivního opatření bránil.(29) V důsledku toho by v případě zboží, na které se nevztahuje čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1174/2005 ve znění tohoto nařízení, mělo být vráceno nebo prominuto konečné antidumpingové clo zaplacené nebo zaúčtované podle čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1174/2005 a prozatímní antidumpingové clo vybrané s konečnou platností podle článku 2 téhož nařízení.(30) O vrácení nebo prominutí je nutno požádat vnitrostátní celní orgány v souladu s příslušnými celními předpisy.(31) Tímto přezkumem není dotčeno datum, k němuž pozbude platnosti nařízení (ES) č. 1174/2005 podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 1 nařízení (ES) č. 1174/2005 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427 90 00 10 a 8431 20 00 10), pocházejících z Čínské lidové republiky. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí


text: páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).“Článek 2V případě zboží, na které se nevztahuje čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1174/2005 ve znění tohoto nařízení, se vrátí nebo promine konečné antidumpingové clo zaplacené nebo zaúčtované podle čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1174/2005 v původním znění a prozatímní antidumpingové clo vybrané s konečnou platností podle článku 2 téhož nařízení.O vrácení a prominutí se požádají vnitrostátní celní orgány v souladu s příslušnými celními předpisy. V řádně odůvodněných případech se lhůta tří let stanovená v čl. 236 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství[4], prodlouží o dobu jednoho roku.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne 22. července 2005.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyně[...] [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. L 189, 21.7.2005, s. 1.[3] Úř. věst. C 184, 7.8.2007, s. 11.[4] Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).


text:
 KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
 V Bruselu dne 11.1.2005
 KOM(2004) 811 v konečném znění
 ZELENÁ KNIHA
 O PŘÍSTUPU EU K ŘÍZENÍ EKONOMICKÉ MIGRACE
 (předložený Komisí)
 CS CS
 ---pagebreak--- OBSAH
 1. Úvod............................................................................................................................. 3
 2. Rozvíjení přístupu EU k migraci pracovních sil .......................................................... 5
 2.1. Jaký stupeň harmonizace by měl být cílem EU? ......................................................... 5
 2.2. Postupy pro přijímání osob za účelem výkonu placeného zaměstnání ........................ 6
 2.2.1 Přednost pro domácí trh práce...................................................................................... 6
 2.2.2 Systémy přijímání ........................................................................................................ 7
 2.3. Postupy pro přijímání osob za účelem výkonu samostatné výdělečné činnosti........... 9
 2.4. Žádosti o pracovní povolení a povolení k pobytu........................................................ 9
 2.5. Možnost změny zaměstnavatele nebo odvětví........................................................... 10
 2.6. Práva........................................................................................................................... 10
 2.7. Doprovodná opatření: integrace, návrat a spolupráce se třetími zeměmi .................. 11
 3. Závěr .......................................................................................................................... 12
 Příloha ......................................................................................................................................14
 CS 2 CS
 ---pagebreak--- 1. ÚVOD
 Cílem této Zelené knihy je zahájit proces intenzivních diskusí, do nichž budou zapojeny
 orgány EU, členské státy a občanská společnost, o nejvhodnější formě pravidel Společenství
 pro přijímání ekonomických migrantů a o přidané hodnotě přijetí takového společného rámce.
 V roce 2005 zorganizuje Komise veřejné slyšení, aby tuto záležitost mohly prodiskutovat
 různé zúčastněné strany.
 Tato Zelená kniha se týká přijímacích postupů pro ekonomickou migraci státních příslušníků
 třetích zemí a nezabývá se svobodným pohybem občanů EU v rámci Unie. Diskuse
 o dokončení trhu práce Společenství probíhají v jiné souvislosti.
 Ustanovení čl. 63 odst. 3 Smlouvy o ES uvádí, že Rada přijme „opatření týkající se
 přistěhovalecké politiky v následujících oblastech: a) podmínky vstupu a pobytu a pravidla,
 podle nichž členské státy udělují dlouhodobá víza a vydávají povolení k pobytu“. Komise se
 intenzivní diskusi o strategickém projektu ekonomické migrace snaží zahájit již od zasedání
 Evropské rady v Tampere v říjnu 1999. V roce 2001 přijala Komise návrh směrnice
 o „podmínkách vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí za účelem výkonu placeného
 zaměstnání a výkonu samostatné výdělečné činnosti“1. Zatímco jiné evropské orgány poskytly
 pozitivní stanoviska2, diskuse v Radě se omezila na první čtení textu.
 Komise je přesvědčena, že nyní je čas zabývat se touto otázkou znovu ve světle vývoje
 v oblasti přistěhovalectví v posledních třech letech. Na politické úrovni zdůraznila Evropská
 rada na svém zasedání ve dnech 19.–20. června 2003 v Soluni „potřebu prozkoumat legální
 prostředky, které by umožnily státním příslušníkům třetích zemí migrovat do Unie,
 s přihlédnutím k přijímací kapacitě členských států [...]“. Smlouva o Ústavě pro Evropu
 schválená na zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 17.–18. června 2004 uvádí: „Unie
 vyvíjí společnou přistěhovaleckou politiku, jejímž cílem je ve všech etapách zajistit účinné
 řízení migračních toků [...]”3.
 Mezitím Komise, s přihlédnutím k dopadu demografického poklesu a stárnutí obyvatelstva na
 ekonomiku, zdůraznila potřebu revidovat opatření v oblasti přistěhovalectví z dlouhodobého
 hlediska4, zejména z hlediska důsledků, které bude mít strategie ekonomické migrace na
 konkurenceschopnost, a tím i na splnění cílů vytyčených v Lisabonu. Tento trend ve
 společnosti podnítil debatu o migraci do EU, aniž by bylo zasahováno do odpovědnosti
 členských států rozhodovat o počtech přijatých přistěhovalců. I kdyby totiž byly lisabonské
 cíle v oblasti zaměstnanosti do roku 2010 splněny, celková úroveň zaměstnanosti v důsledku


text:
demografické změny poklesne. Při stávajících migračních tocích bude mít v letech 2010 až
 2030 pokles populace evropské pětadvacítky v produktivním věku za následek snížení počtu
 zaměstnaných osob asi o 20 milionů. Tento vývoj bude mít obrovský dopad na celkový
 hospodářský růst, fungování vnitřního trhu a konkurenceschopnost evropských podniků.
 1
 KOM(2001) 386.
 2
 Stanoviska Evropského parlamentu ze dne 12. února 2003 (A5-0010/2003), Evropského hospodářského
 a sociálního výboru ze dne 16. ledna 2002 (SOC/084, CES 28/2002), Výboru regionů ze dne 13. března
 2002 (CdR 386/2001).
 3
 Článek III-267.
 4
 KOM(2003) 336.
 CS 3 CS
 ---pagebreak--- V této souvislosti, navzdory skutečnosti, že přistěhovalectví samo o sobě není řešením
 stárnutí populace, bude stále více zapotřebí ustálených migračních toků, aby byly uspokojeny
 potřeby trhu práce EU a zajištěna prosperita Evropy. Přistěhovalectví má navíc rostoucí dopad
 na podnikání. Evropská unie musí také zohlednit skutečnost, že hlavní světové regiony se již
 snaží přilákat přistěhovalce, aby uspokojily potřeby svých ekonomik. To vyzdvihuje potřebu
 zajistit, aby politika EU v oblasti ekonomické migrace přinesla jisté právní postavení
 a zaručený soubor práv na pomoc integraci přijatých osob.
 Potřeba evropské strategické iniciativy je navíc posilována skutečností, že chybí-li tato
 strategie, je pravděpodobnější, že migrační toky budou moci obcházet vnitrostátní pravidla
 a právní předpisy. V důsledku toho při neexistenci společných kritérií pro přijímání
 ekonomických migrantů poroste počet státních příslušníků třetích zemí vstupujících do EU
 nezákonně a bez záruky, že zde budou legálně zaměstnáni a že se tím pádem budou moci
 integrovat do našich společností.
 V této souvislosti si Komise plně uvědomuje, že rozhodnutí o počtu ekonomických migrantů
 přijatých za účelem hledání zaměstnání jsou záležitostí členských států. Návrh ústavní
 smlouvy uvádí: „Tento článek [III-267] se nedotýká práva členských států stanovit objem
 vstupů státních příslušníků třetích zemí přicházejících z třetích zemí na jejich území s cílem
 hledat tam práci jako zaměstnanci nebo osoby samostatně výdělečně činné“. Rozhodne-li se
 však jeden členský stát takové státní příslušníky třetích zemí přijmout, má to vliv i na ostatní
 členské státy (právo cestovat v rámci schengenského území, poskytovat služby v jiném
 členském státě, přestěhovat se do jiného členského státu po získání postavení dlouhodobého
 rezidenta, dopad přijímání pracovníků ze třetích zemí na trh práce EU) a EU má mezinárodní
 závazky týkající se určitých kategorií ekonomických migrantů. Komise je proto přesvědčena,
 že existuje jasná potřeba dohodnout se na průhledných a harmonizovanějších společných
 pravidlech a kritériích na úrovni EU pro přijímání ekonomických přistěhovalců.
 Všechny výše uvedené skutečnosti společně s přihlédnutím k přidané hodnotě přijímání
 opatření na úrovni EU jsou nezbytné základy, z nichž musí vycházet všechny kroky v této
 oblasti. Jakékoli přijaté opatření by navíc mělo minimalizovat administrativní zatížení
 členských států a státních příslušníků třetích zemí.
 Účelem této Zelené knihy není proto popsat politiky evropské pětadvacítky, ani je srovnávat
 s politikami jiných světových regionů. Cílem je identifikovat hlavní otázky, které je třeba
 řešit, a možné alternativy pro legislativní rámec EU týkající se ekonomické migrace. Komise
 při tom vzala v úvahu výhrady a obavy vyjádřené členskými státy v průběhu diskusí o návrhu
 směrnice v roce 2001 a předkládá alternativní návrhy.
 V neposlední řadě stojí


text:
za zmínku, že význam debaty o Zelené knize, která by společně
 s nejlepšími postupy v členských státech a jejich významem pro provádění Lisabonské
 strategie měla být použita jako základ pro „plán politiky pro oblast legální migrace, včetně
 postupů pro přijímání, které umožní rychle reagovat na proměnlivé požadavky trhu práce na
 migrující pracovní síly“5, zdůraznila Evropská rada v Haagském programu přijatém na jejím
 zasedání ve dnech 4.–5. listopadu 2004. Komise takový plán předloží do konce roku 2005.
 5
 Závěry ze zasedání Evropské rady, příloha I, bod III 1.4.
 CS 4 CS
 ---pagebreak--- 2. ROZVÍJENÍ PŘÍSTUPU EU K MIGRACI PRACOVNÍCH SIL
 Diskuse o budoucí evropské politice v oblasti ekonomické migrace by se podle názoru
 Komise měly zaměřit na některé klíčové otázky, které sice nejsou vyčerpávající, ale jsou na
 sobě vzájemně závislé. Navrhované možnosti by mohly být kombinovány několika způsoby
 podle konečného výsledku, jehož má být dosaženo.
 2.1. Jaký stupeň harmonizace by měl být cílem EU?
 Vzhledem k tomu, že přístup státních příslušníků třetích zemí na trh práce je velmi citlivou
 otázkou, domnívá se Komise, že úspěšně fungující politika Společenství v této oblasti může
 být zavedena pouze postupně, aby byl umožněn pozvolný a hladký přechod od vnitrostátních
 pravidel k pravidlům Společenství. Právní předpisy EU týkající se přijímání ekonomických
 migrantů by měly být proto koncipovány jako „první krok“ a měly by stanovit určité společné
 definice, kritéria a postupy a současně by měly ponechat na členských státech, aby reagovaly
 na konkrétní potřeby svých trhů práce. Je důležité si uvědomit, že návrh ústavní smlouvy
 ponechává stanovení počtu přijímaných osob přicházejících za účelem hledání práce na
 členských státech. Avšak koordinační metoda, na jejímž základě členské státy využívající
 národní kvóty informují Komisi o provádění a výsledcích těchto politik, by mohla být
 přínosem při posuzování celkových potřeb trhu práce EU a mohla by přispět k formování
 společné politiky legální migrace na úrovni EU a k účinnějšímu a lépe koordinovanému
 postupu, což je jak v zájmu členských států, tak v zájmu zúčastněných osob.
 Pokud jde o oblast působnosti jakýchkoliv budoucích právních předpisů EU, má Komise
 několik možností. První možností by bylo přijmout horizontální přístup v souladu
 s původním návrhem, upravující podmínky vstupu a pobytu jakéhokoli státního příslušníka
 třetí země, který je na území členského státu zaměstnán nebo provozuje samostatnou
 výdělečnou činnost či jinou hospodářskou činnost po dobu delší než 3 měsíce. Zvláštní
 ustanovení by upravovala konkrétní potřeby určitých skupin, jako jsou sezónní pracovníci,
 osoby dočasně přeložené v rámci podniku atd. Výhodou by bylo zřízení komplexního
 společného rámce ekonomické migrace s vysokým stupněm flexibility.
 Podobně jako v případě návrhů směrnice týkající se přijímání studentů6 a výzkumných
 pracovníků7 by alternativou mohla být řada legislativních návrhů pro jednotlivá odvětví.
 Tyto předlohy právních předpisů by se mohly zaměřit na sezónní pracovníky, osoby dočasně
 přeložené v rámci podniku, migranty se speciální kvalifikací (nikoliv nutně vysoce
 kvalifikované), smluvní dodavatele služeb a/nebo jiné kategorie, přičemž celkový společný
 rámec pro přijímání pracovníků třetích zemí by se prozatím odložil. V tomto případě by bylo
 výhodou snadnější přijímání společných pravidel.
 Mohly by být také prozkoumány jiné přístupy, např. vytvoření společného


text:
urychleného
 postupu pro přijímání migrantů v případech nedostatku specifického typu pracovních sil nebo
 osob se specifickou kvalifikací, který by se použil v případě, získá-li určitý počet členských
 států povolení Rady, aby tak učinily velmi rychlým postupem. Tím by bylo možné vyhnout se
 zbytečnému a potenciálně škodlivému soupeření mezi členskými státy při najímání určitých
 kategorií pracovníků.
 6
 KOM(2002) 548.
 7
 KOM(2004) 178.
 CS 5 CS
 ---pagebreak--- • Do jaké míry by měla být rozvinuta evropská politika migrace pracovních sil a jaká by
 měla být míra intervence Společenství v této záležitosti?
 • Měla by se evropská legislativa týkající se migrace zaměřit na vytvoření komplexního
 právního rámce upravujícího podmínky pro téměř každého státního příslušníka třetí země
 přicházejícího do EU nebo by se měla soustředit na specifické skupiny přistěhovalců?
 • Pokud by byl zvolen odvětvový legislativní přístup, které skupiny migrantů by měly být
 řešeny prioritně a proč?
 • Domníváte se, že by měly být prozkoumány také jiné postupy – např. evropský urychlený
 postup? Mohli byste navrhnout jiné možnosti?
 2.2. Postupy pro přijímání osob za účelem výkonu placeného zaměstnání
 Členské státy všeobecně před přijetím pracovníka ze třetí země požadují prokázání toho, že
 příslušné volné místo nemůže být obsazeno nikým, kdo je již součástí domácího trhu práce
 (test ekonomických potřeb). Některé členské státy přijímají zvláštní kategorie pracovníků,
 např. vysoce kvalifikované pracovníky nebo pracovníky v odvětvích nebo povoláních, kde je
 jich již nedostatek, na základě speciálních programů, jako jsou urychlené postupy, zelené
 karty atd. Tyto přístupy by měly být prozkoumány na úrovni EU. Evropská unie by také měla
 čerpat ze zkušeností jiných oblastí světa8.
 2.2.1. Přednost pro domácí trh práce
 Zásada „preference Společenství“ je definována ustanovením „členské státy zváží žádosti
 o vstup na svá území za účelem zaměstnání pouze v tom případě, že volná pracovní místa
 v členském státě nemohou být obsazena pracovními silami této země nebo jiných členských
 států nebo pracovními silami ze třetích zemí, které mají v tomto členském státě povolen trvalý
 pobyt a které již jsou součástí stálého trhu práce členských států“9. Mnoho členských států
 však vyjímá z požadavku na preferenci Společenství některé typy ekonomických migrantů
 (pracovníky na klíčových pozicích převáděné v rámci podniku, výkonné umělce
 s mezinárodním věhlasem atd.).
 Hlavní otázkou je, zda by takovou přednost měly dostat pracovní síly ze třetích zemí, které
 jsou již ve členském státě přítomny, před nově příchozími státními příslušníky třetích zemí. Je
 důležité připomenout, že od roku 2006 budou mít dlouhodobě pobývající rezidenti přednost
 před nově příchozími migranty v členském státě pobytu a budou mít možnost přestěhovat se
 a usadit se v druhém členském státě za účelem studia, práce nebo za jiným účelem10. Měla by
 být taková preference kromě toho rozšířena na státní příslušníky třetích zemí pobývající
 v jiném členském státě než ve státě, kde vznikne nedostatek pracovních sil (kromě
 8
 „Efficient Practices for the Selection of Economic Migrants“ (Účinné postupy pro výběr ekonomických
 migrantů)
 (http://europa.eu.int/comm/employment_social/employment_analysis/immigr_new_stud_en.htm): viz
 příloha.
 9
 Usnesení Rady ze dne 20. června 1994 ve spojení s nařízením Rady (EHS) č. 1612/68. Je zapotřebí
 poznamenat, že smlouva o přistoupení ze dne 16. dubna 2003 upřednostňuje


text:
pracovníky, kteří jsou
 státními příslušníky členských států, před pracovníky, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí, pokud
 jde o přístup na trh práce členských států.
 10
 Směrnice Rady 2003/109/ES.
 CS 6 CS
 ---pagebreak--- dlouhodobě pobývajících rezidentů)? To by neomezilo právo druhého členského státu
 rozhodovat o tom, koho přijmout na své území, nýbrž by to usnadnilo nábor pracovních sil
 a pomohlo rychleji a účinněji odstranit nedostatek pracovních sil a osob s určitou kvalifikací
 tam, kde k němu dojde. Evropská unie by pak mohla počítat se „zásobou“ pracovních sil,
 které se již začaly integrovat.
 Tato preference by také mohla být rozšířena na osoby, které před dočasným návratem do své
 země již několik let pracovaly v Evropské unii. To by vlastně mohlo podpořit „oběh mozků“:
 pracovníkům ze třetích zemí by bylo umožněno pokusit se znovu integrovat ve své vlastní
 zemi a přitom by věděli, že se jim dostane příznivějšího zacházení z hlediska zpětného přijetí,
 budou-li se později chtít vrátit do Evropské unie za prací.
 • Jak můžeme zajistit, aby byla zásada „preference Společenství“ uplatňována účinně?
 • Je stávající definice preference Společenství stále platná? Pokud ne, jak by měla být
 změněna?
 • Na které další ekonomické migranty (kromě pracovníků na klíčových pozicích
 převáděných v rámci podniku) by se logika preference Společenství nemusela vztahovat?
 • Kterým kategoriím státních příslušníků třetích zemí by kromě dlouhodobě pobývajících
 rezidentů měla být případně dána přednost před nově příchozími pracovníky ze třetích
 zemí?
 • Mělo by být státním příslušníkům třetích zemí, kteří dočasně opustili EU poté, co zde
 určitou dobu pracovali, přiznáno – na základě přesně vymezených podmínek – prioritní
 právo?
 • Bylo by usnadnění mobility pracovníků ze třetích zemí z jednoho členského státu do
 druhého přínosné pro ekonomiku EU a trhy práce jednotlivých členských států? Jak by to
 mohlo být účinně uvedeno do praxe? S jakými omezeními/usnadněními?
 • Jak mohou Evropské veřejné služby zaměstnanosti (European Public Employment
 Services – PES) a Portál pracovní mobility EURES11 přispět k usnadnění pracovní migrace
 pracovníků ze třetích zemí?
 2.2.2. Systémy přijímání
 Kromě systému je třeba nejdříve prodiskutovat specifickou otázku: mělo by být přijímání
 státních příslušníků třetích zemí na trh práce EU povoleno pouze tehdy, pokud je zde
 specifické volné pracovní místo, nebo by mohly také existovat pružnější systémy, jako jsou
 např. zelené karty atd., zaměřené na přilákání pracovníků, kteří by uspokojili krátkodobé
 a dlouhodobé potřeby trhu práce? Dále je zde otázka, jak postupovat v případě státních
 příslušníků třetích zemí, kteří usilují o vstup do EU za účelem výkonu hospodářské činnosti
 (např. podle smlouvy o službách uzavřené mezi jejich zahraničním zaměstnavatelem
 a zákazníkem v EU), ale kteří ve skutečnosti nevstupují na trh práce EU.
 11
 Veřejné služby zaměstnanosti (PES) členských států jsou na úrovni EU koordinovány prostřednictvím
 sítě EURES (European Employment Services). EURES založila Evropský portál pracovní mobility
 (http://europa.eu.int/eures), kde budou od roku 2005 prostřednictvím jediné IT platformy založené na
 technologii webových služeb k dispozici všechna veřejně registrovaná volná pracovní místa v Evropě.
 CS 7 CS
 ---pagebreak--- • Mělo by být přijímání státních příslušníků třetích zemí na trh práce EU podmíněno pouze
 konkrétním volným pracovním


text:
místem nebo by měla také existovat možnost, aby členské
 státy přijímaly státní příslušníky třetích zemí bez této podmínky?
 • Jaký postup by se měl uplatnit pro ekonomické migranty, kteří nevstupují na trh práce?
 Pokud by bylo přijímání podmíněno konkrétním volným pracovním místem (test
 ekonomických potřeb) a předpokládáme-li horizontální přístup EU k ekonomické migraci,
 mohlo by se postupovat prostřednictvím „individuálního posouzení“: jestliže zaměstnavatelé
 zveřejnili volné pracovní místo po minimální časovou lhůtu a neobdrželi přijatelnou žádost
 z trhu práce EU, měli by povoleno najímat pracovníky ze zahraničí. Tento systém –
 v závislosti na nástroji pro šíření informací o volných místech v rámci EU, jako je např.
 EURES – by umožnil určitou kontrolu najímání pracovníků, aby se omezilo zneužívání. Další
 otázkou je, zda by tento test měl být zopakován poté, co vyprší krátkodobá smlouva
 a zaměstnavatel si přeje ji obnovit.
 • Myslíte si, že test ekonomických potřeb je realizovatelný systém? Měl by se uplatňovat
 pružně, s přihlédnutím např. k povaze daného regionu a odvětví nebo velikosti příslušné
 společnosti?
 • Měla by existovat minimální časová lhůta, po kterou musí být volné místo zveřejněno, než
 by bylo možné pro dané místo zvážit státního příslušníka třetí země?
 • Jakým dalším způsobem by mohlo být účinně prokázáno, že je pro práci nutný státní
 příslušník třetí země?
 • Měl by být test ekonomických potřeb zopakován po vypršení platnosti pracovního
 povolení, byla-li/bude pracovní smlouva, na jejímž základě byl pracovník ze třetí země
 přijat, obnovena?
 Větší pružnost by mohlo zajistit několik alternativních systémů: členský stát by mohl
 považovat test ekonomických potřeb za splněný od určité výše ročního příjmu a/nebo úrovně
 kvalifikace a/nebo by důkaz o nedostatku nemusel být vyžadován pro určitá odvětví nebo
 regiony stanovené příslušnými členskými státy (zelené karty). Stejná koncepce by platila pro
 kvóty pracovníků, což by umožnilo členským státům dodržet jejich mezinárodní závazky vůči
 třetím zemím.
 • Jaké alternativní volitelné systémy by mohly být navrženy?
 Další možností by bylo uplatnit výběrový systém EU, aby bylo možno reagovat na poptávku
 po specifických kvalifikacích, zejména v dlouhodobém horizontu. Mohl by být zaveden
 společný rámec na úrovni EU (např. doba praxe, vzdělání, jazykové znalosti, existence
 nabídek práce/nedostatku pracovních sil, rodinní příslušníci v daném členském státě atd.),
 a poté by si každý členský stát mohl vybrat, zda jej používat a, pokud ano, jak jej upravit
 podle potřeb svého trhu práce. Další možností by byla existence několika systémů, např. jeden
 pro pracovníky s nízkou kvalifikací (zde by mohla být hlavním kritériem délka praxe
 v určitém odvětví) a jeden pro středně/vysoce kvalifikované pracovníky (zde by mohlo být
 hlavním kritériem vzdělání, poté praxe), a členské státy by se mohly rozhodnout, který z nich
 uplatnit. Takový systém by mohl existovat společně s filozofií „individuálního posuzování“
 CS 8 CS
 ---pagebreak--- a „zelenými kartami“. A členské státy, které by chtěly, by mohly zavést „povolení pro osoby
 hledající práci“ pro určité kvalifikace, odvětví atd.
 V této souvislosti by mohl být navržen systém „clearingového střediska“ založený např. na
 službách poskytovaných sítí EURES, jehož prostřednictvím by zaměstnavatel měl přístup
 k životopisům zájemců pro celou EU, vznikne-li poptávka po pracovnících ze


text:
třetích zemí. Je-
 -li nalezen vhodný kandidát, mohl by si státní příslušník třetí země přes internetové stránky
 daného členského státu ověřit, zda splňuje kritéria, a zahájit postupy nutné pro získání
 příslušných povolení.
 • Mohl by systém výběru fungovat jako možné obecné pravidlo na úrovni EU pro přijímání
 ekonomických migrantů na trh práce a jaká by měla být příslušná kritéria?
 • Jak by mohli zaměstnavatelé získat rozsáhlý přístup k životopisům zájemců v celé EU
 a jak by měl být v tomto smyslu zdokonalen EURES?
 • Mělo by se uvažovat o možnosti poskytovat „povolení pro osoby hledající práci“?
 2.3. Postupy pro přijímání osob za účelem výkonu samostatné výdělečné činnosti
 Na úrovni EU by také mohly být zavedeny harmonizované podmínky pro přijímání státních
 příslušníků třetích zemí za účelem výkonu samostatné výdělečné činnosti. Tyto podmínky by
 se lišily od podmínek uvedených v odstavci 2.2: např. by od státního příslušníka třetí země
 mohlo být vyžadováno, aby předložil podrobný a finančně proveditelný podnikatelský plán,
 prokázal své finanční prostředky a pozitivní vliv této činnosti na zaměstnanost nebo
 hospodářský rozvoj příslušného členského státu. Mohly by být zavedeny různé stupně
 flexibility, jako např. umožnit členskému státu vyloučit nebo podpořit určitá odvětví atd.
 • Měla by EU mít společná pravidla pro přijímání osob samostatně výdělečně činných, které
 jsou státními příslušníky třetích zemí? Pokud ano, za jakých podmínek?
 • Měly by být v případě osob samostatně výdělečně činných, které chtějí vstoupit do EU na
 méně než jeden rok za účelem plnění konkrétní smlouvy se zákazníkem z EU, možné
 pružnější postupy? Pokud ano, jaké?
 2.4. Žádosti o pracovní povolení a povolení k pobytu
 Stávající postupy by mohly být zjednodušeny prostřednictvím jediného vnitrostátního postupu
 podávání žádostí vedoucího k jednomu kombinovanému povolení k pobytu a práci (postup
 typu „one stop-shop“). Pokud je požadováno vstupní vízum, členské státy by mohly buď dále
 požadovat počáteční vstupní vízum nebo prohlásit, že postačuje vydání tohoto
 kombinovaného dokumentu jejich konzulátem.
 Tímto dokumentem by neměly být dotčeny mezinárodní postupy vnitrostátních správních
 úřadů ani podmínky přijímání. Ve většině členských států potřebují státní příslušníci třetích
 zemí před přezkoumáním žádosti o povolení k pobytu pracovní povolení: proto by mohl
 existovat dojem, že vydání povolení k pobytu – na základě odlišných kritérií než jsou kritéria
 pro pracovní povolení – by pak bylo v rámci kombinovaného postupu téměř automatické, což
 není záměrem Komise.
 CS 9 CS
 ---pagebreak--- Jinou možností by bylo neregulovat tuto otázku na úrovni EU. Kompromisem by bylo
 navrhnout jedinou žádost pro povolení k práci i pobytu, i když konečným výsledkem by byla
 dvě různá povolení vydaná podle vnitrostátních pravidel.
 • Mělo by na úrovni EU existovat kombinované „povolení k práci a pobytu“? Jaké jsou jeho
 výhody/nevýhody?
 • Nebo by měla být navržena jediná žádost (pro pracovní povolení i povolení k pobytu)?
 • Existují další možnosti?
 2.5. Možnost změny zaměstnavatele nebo odvětví
 Možnost změny zaměstnavatele a/nebo odvětví během prvního období práce v EU úzce
 souvisí s otázkou, kdo je držitelem povolení, a s podmínkami přijetí pracovníka (oddíl 2.2).
 Byl-li státní příslušník třetí země přijat na základě zvláštního programu, mohla by být jeho
 mobilita


text:
dočasně omezena, aby se zamezilo zneužívání podmínek přijetí. Naopak, pro
 ekonomiku hostitelské země by nevznikl žádný reálný problém, pokud by byl pracovník přijat
 mimo tyto programy a bylo mu nabídnuto atraktivnější místo (v případě potřeby na základě
 testu ekonomických potřeb). Co se týče povolení, je-li držitelem povolení zaměstnavatel,
 mohl by být pracovník vystaven nebezpečí, že bude svým budoucím zaměstnavatelem z EU
 nepatřičně ovládán či dokonce „vlastněn“.
 • Měla by být mobilita pracovníka pocházejícího ze třetí země na trhu práce členského státu,
 v němž má pobyt, omezena? Pokud ano, jaká omezení by to měla být (zaměstnavatel,
 odvětví, region atd..), za jakých okolností a na jak dlouho?
 • Kdo by měl být držitelem povolení? Zaměstnavatel, zaměstnanec nebo by jej měli vlastnit
 společně?
 2.6. Práva
 Migrující zaměstnanci musí mít jisté právní postavení12 nezávisle na tom, zda se chtějí vrátit
 do své země původu nebo získat stálejší postavení. Se zaměstnanci ze třetích zemí by mělo
 být před tím, než získají právní postavení dlouhodobě pobývajícího rezidenta, zacházeno
 stejným způsobem jako s občany EU, zejména pokud jde o určitá základní hospodářská
 a sociální práva. Z tohoto postavení vyplývá širší soubor práv odpovídající zásadě
 diferenciace práv podle délky pobytu.
 • Jaká specifická práva by měla být přiznána státním příslušníkům třetích zemí pracujícím
 dočasně v EU?
 12
 Právní předpisy EU již stanoví řadu práv, např. práva uvedená ve směrnici Rady 2003/109/ES
 (dlouhodobě pobývající rezidenti), nařízení Rady (ES) č. 859/2003, kterým se rozšiřuje působnost
 nařízení (EHS) č. 1408/71 (koordinace sociálního zabezpečení) a ve dvou antidiskriminačních
 směrnicích (směrnice 2000/43/ES a směrnice 2000/78/ES). Kromě toho se směrnice EU týkající se
 záležitostí, jako jsou např. zdraví a bezpečnost při práci nebo pracovní podmínky, v zásadě vztahují na
 všechny pracovníky bez ohledu na jejich státní příslušnost. Totéž platí pro většinu článků Evropské
 charty základních práv.
 CS 10 CS
 ---pagebreak--- • Mělo by být využívání určitých práv podmíněno minimální délkou pobytu? Pokud ano,
 jakých práv a jak dlouho?
 • Měly by existovat pobídky, např. lepší podmínky pro slučování rodin nebo získání
 postavení dlouhodobě pobývajícího rezidenta, jejichž účelem by bylo přilákat určité
 kategorie pracovníků ze třetích zemí? Pokud ano, proč a jaké?
 2.7. Doprovodná opatření: integrace, návrat a spolupráce se třetími zeměmi
 Jak je zdůrazněno v několika sděleních Komise13 a v závěrech ze zasedání Rady ze dne
 19. května 2003 týkajících se migrace a rozvoje, vyžaduje úspěšná politika EU v oblasti
 ekonomické migrace, aby byly migrační toky řízeny ve spolupráci se zeměmi původu
 a tranzitu, s přihlédnutím k jejich situaci a potřebám. Přijatá opatření musí být doprovázena
 důraznými politikami zaměřenými na integraci přijatých migrantů.
 V důsledku toho musí spolupráce se třetími zeměmi za účelem usnadnění legální migrace
 a sociálního a hospodářského začlenění potenciálních migrantů řešit celou řadu otázek, jako je
 např. odliv mozků, skutečnost, že země původu investují do rozvoje kvalifikace osob, které
 pak domácí ekonomiku a společnost opouštějí, problémy migrantů udržovat sociální
 a kulturní vazby atd. Je důležité zvážit způsoby řešení takových otázek a rovněž opatření
 zaměřená na usnadnění návratu pracovníků zaměstnaných na dobu určitou po vypršení
 platnosti jejich smluv a jejich zpětné začlenění