text: indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPBS. Příslušná sazba DEPBS pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozního prohlášení. Tudíž neexistuje možnost pro pozdější změnu úrovně výhody.(39) Úvěry DEPBS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 12 měsíců od data vydání. Mohou být použity k zaplacení cla u následných dovozů jakéhokoliv volně dováženého zboží s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak.(40) Žádosti o úvěry DEPBS mohou být podány elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Fakticky neexistují striktní termíny pro podání žádosti o úvěry DEPBS. Elektronický systém používaný k řízení úvěrů DEPBS automaticky nevyřazuje vývozní transakce učiněné po konečných lhůtách k překládání žádostí uvedených v kapitole 4.47 PP I 04-09. Navíc, jak jasně stanoví kapitola 9.3 PP I 04-09, mohou být zváženy i žádosti obdržené po uplynutí lhůt, ačkoliv je jejich nedodržení spojeno s uložením menší pokuty (např. 10 % nároku).d) Připomínky po poskytnutí informací(41) Po poskytnutí informací zaslal připomínky k DEPBS jediný spolupracující vyvážející výrobce. Společnost tvrdila, že výhoda DEPBS by neměla být vyrovnána, jelikož nebyla využita pro dotčený výrobek. Společnost však neposkytla žádný argument, který by mohl zpochybnit praktické provádění programu, jak je uvedeno ve 37. až 40. bodě odůvodnění. Společnost rovněž uvedla, že pro výpočet poskytnuté celní výhody by měla být použita pouze částka úvěru u vývozu učiněného během období přezkumného šetření, avšak nedoložila, proč není metodika výpočtu použitá při tomto i původním šetření, které vedlo k zavedení stávajících opatření, v souladu s ustanoveními základního nařízení. Tato tvrzení musí být proto zamítnuta. Společnost kromě toho předložila připomínky k chybě ve výpočtu, která byla potvrzena a ve výpočtu výše subvence zohledněna.e) Závěry k DEPBS(42) DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Úvěr DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho úvěr DEPBS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.(43) DEPBS právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4) písm. a) základního nařízení.(44) Tento program nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu článku 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupním materiálům. Navíc neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu písm. i) přílohy I a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet


text: výhody DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu z DEPBS.f) Výpočet výše subvence(45) V souladu s čl. 2 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení a s metodikou výpočtu použitou pro tento program v nařízení Rady (ES) č. 713/2005 byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a která je zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto programu. V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, který mimo jiné obsahuje výši úvěru DEPBS, který má být udělen pro tuto vývozní transakci, nemá indická vláda volnost rozhodování, zda poskytnout subvenci či nikoliv, a nemá možnost rozhodnout o výši subvence. Jakákoli změna sazeb DEPBS mezi skutečným vývozem a vydáním licence DEPBS nemá zpětný vliv na úroveň přiznané výhody. Jediný spolupracující vyvážející výrobce dále zaúčtoval úvěry DEPBS na základě časového rozlišení jako příjem ve stádiu vývozní transakce.(46) V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy, aby byla získána subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.(47) Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 2,1 %.3. Program „Export Promotion Capital Goods“ (dále jen „EPCG“)a) Právní základ(48) Detailní popis EPCG je uveden v kapitole 5 politiky EXIM 04-09 a v kapitole 5 PP I 04-09.b) Způsobilost(49) Pro tento program jsou způsobilí výrobci-vývozci, obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.c) Praktické provádění(50) Pod podmínkou vývozní povinnosti je dovoleno společnosti dovážet výrobní statky (nové a od dubna 2003 i použité výrobní statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydá indická vláda při požádání a zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 zajišťuje program sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na všechny výrobní statky dovezené podle tohoto programu. Do 31. března 2000 se používala efektivní celní sazba ve výši 11 % (včetně příplatku 10 %) a v případě dovozů vysoké hodnoty sazba v nulové výši. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky využity k výrobě určitého množství zboží na vývoz v průběhu určitého období.(51) Držitel licence EPCG může také pořídit výrobní statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce výrobních statků využít

type: legislation

jurisdiction: EU


text: výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto výrobních statků. Alternativně může domácí výrobce požádat o výhodu domnělého vývozu s ohledem na dodávku výrobních statků držiteli licence EPCG.d) Připomínky po poskytnutí informací(52) Po poskytnutí informací zaslal připomínky k EPCG jediný spolupracující vyvážející výrobce. Společnost tvrdila, že na základě obecně uznávaných účetních zásad jsou výrobní statky spotřebovány ve výrobním procesu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost toto tvrzení nedokázala obhájit výslovným objasněním tzv. obecně uznávaných účetních zásad ani předložením analýzy týkající se příslušných ustanovení EPCG politiky EXIM a definice vstupů spotřebovaných ve výrobním procesu ve smyslu přílohy II základního nařízení. Bylo také upozorněno, že jako běžná doba amortizace měla být použita doba amortizace společnosti. Takový přístup je však v rozporu s příslušným ustanovením čl. 7 odst. 3 základního nařízení. Proto musí být tato tvrzení zamítnuta. Společnost kromě toho předložila připomínky k chybě ve výpočtu, která byla potvrzena a ve výpočtu výše subvence zohledněna.e) Závěr k programu EPCG(53) Program EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla zakládá finanční příspěvek od indické vlády, protože tato úleva snižuje příjmy z cla indické vlády, které by bylo jinak splatné. Navíc snížení cla poskytuje výhodu vývozci, protože poplatky ušetřené při dovozu zlepšují jeho likviditu.(54) Navíc EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.(55) Tento program nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.f) Výpočet výše subvence(56) Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových výrobních statků ve výrobním odvětví antibiotik. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Komerční úroková sazba v průběhu období šetření v Indii byla považována za vhodnou pro tento účel. V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy, aby byla získána subvence, od této částky odečteny, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.(57) Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 0,1 %.4. Program vývozních úvěrů (dále jen „PVÚ“)a) Právní základ(58) Podrobnosti programu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC


text: 01/04.02.02/2007-08 Indické centrální banky (dále jen „ICB“), který je určen všem komerčním bankám v Indii.b) Způsobilost(59) Pro tento program jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.c) Praktické provádění(60) Podle tohoto programu nastavuje ICB povinně maximální úrokové sazby použitelné pro vývozní úvěry, jak v indických rupiích nebo v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. PVÚ se skládá ze dvou podprogramů, programu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balící úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a program vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch vývozních financí.(61) Na základě rámcového oběžníku ICB mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou čistě stanoveny za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou vlastně získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.d) Připomínky po poskytnutí informací(62) Po poskytnutí informací zaslal připomínky k PVÚ jediný spolupracující vyvážející výrobce. Společnost tvrdila, že i) neexistuje žádné veřejné financování poskytování vývozního úvěru v cizí měně, ii) své nízké úrokové sazby pro vývozní úvěr v cizí měně získala z důvodu vysokého úvěrového hodnocení a iii) úroková sazba používaná jako referenční hodnota pro úvěr v cizí měně by neměla být stejná jako referenční hodnota používaná pro úvěr v indických rupiích. V této souvislosti je třeba poznamenat, že rámcovým oběžníkem ICB se řídí jak vývozní úvěry v indických rupiích, tak i vývozní úvěry v cizí měně, jejichž praktické provádění je popsáno v 60. a 61. bodě odůvodnění a jejichž podrobná a omezující ustanovení dokazují, že financování vývozního úvěru v cizí měně a uplatňované úrokové sazby souvisí s jasnými směrnicemi vydanými vládou. Pokud jde o referenční sazbu, je nutné poznamenat, že tuto sazbu uvedla společnost v souvislosti se svým úvěrem v indických rupiích a že v souladu s příslušnými politikami rámcového oběžníku ICB mají vývozci volnost přejít v rámci jedné a té samé vývozní transakce z úvěru v rupiích na úvěr v cizí měně. Proto se považuje za vhodné, aby jako referenční hodnota byla použita jediná sazba, již společnost uvedla jako svou běžnou indickou úrokovou sazbu. Proto musí být tato tvrzení zamítnuta. Společnost kromě toho předložila připomínky k chybě ve výpočtu, která byla potvrzena a ve výpočtu výše subvence zohledněna.e) Závěr pro ECS(63) Preferenční úrokové sazby úvěru PVÚ stanovené rámcovým oběžníkem ICB uvedeným v 58. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady čistě stanovenými tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je vlastně vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou


text: výsledkem metodiky ICB stanovit maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně. Kromě toho by komerční banky nemusely poskytovat půjčovatelům vývozního financování výhodnější úrokové sazby pro vývozní úvěry v cizí měně.(64) Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci PVÚ poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V tomto kontextu by mělo být poznamenáno, že ani čl. 2 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení ani DSVO nevyžaduje pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 1 odst. 3 základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu vi) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány uvedenými podmínkami, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcovém oběžníku ICB a ustanoveními ICB, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 2 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.f) Výpočet výše subvence(65) Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období přezkumného šetření a úrokovou sazbou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.(66) Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 1,3 %.5. Programy daně z příjmua) Program osvobození od daně z příjmuParagraf 80HHC zákona o daních z příjmů z roku 1961 (dále jen „ZDP“)(67) V rámci tohoto programu mohou vývozci využívat výhody částečného osvobození od daně z příjmu ze zisků nabytých z vývozního prodeje. Právní základ pro toto osvobození je uveden v paragrafu 80HHC ZDP.(68) Toto ustanovení bylo zrušeno pro vyměřovací rok 2005–2006 (tj. pro finanční rok od 1.


text: dubna 2004 do 31. března 2005) a dále, tudíž paragraf 80HHC ZDP nepřináší žádné výhody po 31. březnu 2004. Jediný spolupracující vyvážející výrobce nevyužil žádných výhod v rámci tohoto programu během období přezkumného šetření. Z toho vyplývá, že vzhledem k tomu, že byl tento program zrušen, nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení napadnut.b) Daňové pobídky pro výzkum a vývoj (dále jen „DPVV“)i) Právní základ(69) Podrobný popis DPVV je uveden v paragrafu 35 odst. 2AB ZDP.ii) Způsobilost(70) Pro využívání výhod tohoto programu jsou způsobilé společnosti zabývající se podnikáním v oblasti biotechnologií nebo výrobou léků, farmaceutických výrobků, chemických látek, elektronických zařízení, počítačů, telekomunikačních zařízení, nebo jakéhokoli jiného zboží nebo věcí, které mohou být oznámeny později.iii) Praktické provádění(71) Pro jakékoliv výdaje (kromě nákladů na pozemek nebo budovu) na zařízení pro vnitropodnikový výzkum a vývoj schválené ministerstvem indické vlády pro vědecký a průmyslový výzkum je pro účely daně z příjmů povoleno odečtení částky rovnající se 150 % skutečně vynaložených nákladů. Takto se díky 50% odečtení fiktivních výdajů (tj. výdajů nikoliv skutečně vynaložených) základ daně z příjmů a následně zatížení daní z příjmů uměle sníží.iv) Připomínky po poskytnutí informací(72) Po poskytnutí informací nebyly předloženy žádné připomínky k DPVV.v) Závěr k DPVV(73) DPVV poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Umělé snížení základu daně z příjmů podle paragrafu 35 odst. 2AB ZDP tvoří finanční příspěvek od indické vlády, neboť snižuje výnos daní z příjmů indické vlády, které by jinak musely být odvedeny. Navíc toto snížení daně z příjmů přinese společnosti prospěch, neboť zlepší její likviditu.(74) Znění paragrafu 35 odst. 2AB ZDP potvrzuje, že DPVV jsou ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení právně specifické, a proto napadnutelné. Způsobilost pro tento program nepodléhá objektivním kriteriím, která jsou neutrální ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Výhod tohoto programu mohou využívat pouze některá výrobní odvětví, jelikož indická vláda tento program nezpřístupnila všem odvětvím. Takovéto omezení vytváří specifičnost, neboť kategorie „skupina výrobních odvětví“ v čl. 3 odst. 2 základního nařízení popisuje synonymně omezení podle odvětví. Toto omezení není ekonomické povahy a nepoužívá se plošně, jako například omezení počtu zaměstnanců nebo velikosti podniku.vi) Výpočet výše subvence(75) Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi daní z příjmu splatnou za období přezkumného šetření při uplatnění ustanovení paragrafu 35 odst. 2AB ZDP a bez uplatnění uvedeného ustanovení. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť tato subvence se vztahuje k veškerému prodeji, domácímu i vývoznímu, a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.(76) Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 0,1 %.6. Program „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“)a) Právní základ(77) Detailní popis FMS je uveden v kapitole 3.9 politiky EXIM 04-09 a v kapitole 3.20 PP I 04-09.b) Způsobilost(78) Pro tento program je způsobilý kterýkoli výrobce-vývozce nebo obchodník-vývozce.c) Praktické provádění(79) Vývoz


text: všech výrobků v rámci tohoto programu do zemí uvedených v dodatku 37-C PP I 04-09 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón / jednotek orientovaných na vývoz, se tento program nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.(80) Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně přenosné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně výrobních statků.(81) Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. vývozní zakázky, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.d) Připomínky po poskytnutí informací(82) Po poskytnutí informací zaslal připomínky k FMS jediný spolupracující vyvážející výrobce. Společnost tvrdila, že program geograficky souvisí s ostatními zeměmi a nemůže být Evropskou komisí napadnut. Nedokázal však uvést argumenty, kterými by zpochybnil praktické provádění programu či způsob, jakým je výhody programu FMS využíváno, jak je uvedeno v 79. až 81. bodě odůvodnění. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto. Společnost kromě toho předložila připomínky k chybě ve výpočtu, která byla potvrzena a ve výpočtu výše subvence zohledněna.e) Závěr k FMS(83) Program FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.(84) Navíc program FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4) písm. a) základního nařízení.(85) Tento program nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu článku 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupním materiálům. Neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu písm. i) přílohy I a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že


text: byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu výrobních statků, ačkoliv výrobní statky nespadají do působnosti povolených systémů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.f) Výpočet výše subvence(86) Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stádiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.(87) Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce činí 0,1 %.III. Výše napadnutelných subvencí(88) Připomíná se, že výše napadnutelných subvencí, vyjádřená podle hodnoty, zjištěná v nařízení Rady (ES) č. 713/2005, činila 35,1 % u jediného vyvážejícího výrobce spolupracujícího při tomto částečném prozatímním přezkumu.(89) Částka napadnutelných subvencí, vyjádřená podle hodnoty, zjištěná v průběhu tohoto částečného prozatímního přezkumu, činí 11,9 % , jak je uvedeno níže:PROGRAM→ | PPO | DEPBS | EPCG | PVÚ | DPVV | FMS | Celkem |SPOLEČNOST↓ | % | % | % | % | % | % | % |Ranbaxy Laboratories Ltd. | 8,2 | 2,1 | 0,1 | 1,3 | 0,1 | 0,1 | 11,9 |(90) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je učiněn závěr, že se míra subvencování jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce snížila.IV. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ(91) V souladu s článkem 19 základního nařízení a s odůvodněním tohoto částečného prozatímního přezkumu uvedeným v bodě 3 oznámení o zahájení přezkumu se konstatuje, že se míra subvencování pro jediného spolupracujícího výrobce snížila z 35,1 na 11,9 %, a proto je třeba odpovídajícím způsobem změnit výši vyrovnávacího cla uloženého pro tohoto vyvážejícího výrobce nařízením Rady (ES) č. 713/2005.(92) V tomto ohledu se připomíná, že podle nařízení Rady (ES) č. 713/2005 byla sazba subvence v případě společnosti Ranbaxy Laboratories Ltd. vyšší než míra odstranění újmy. V souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení nařízení bylo menší clo odrážející míru odstranění újmy považováno za postačující k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství, a sazba vyrovnávacího cla použitelná na dovoz od společnosti Ranbaxy Laboratories Ltd. byla proto stanovena na 30,3 %.(93) S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že míra subvencování je nyní nižší než míra odstranění újmy, je sazba vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti použitelná na jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, společnost Ranbaxy Laboratories Ltd., stanovena na 11,9 %.(94) Pokud jde o všechny ostatní společnosti, které v rámci tohoto částečného prozatímního přezkumu nespolupracovaly, je třeba poznamenat, že faktické modality prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se oproti předchozímu šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný


text: důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb společností, které při tomto částečném prozatímním přezkumu nespolupracovaly. Celní sazby použitelné na všechny ostatní strany kromě společnosti Ranbaxy Laboratories Ltd. uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 713/2005 tedy zůstávají nezměněny.(95) Individuální sazby vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení odrážejí situaci zjištěnou během částečného prozatímního přezkumu. Vztahují se proto výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného kteroukoli jinou společností, která nebyla konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s uvedenými společnostmi ve spojení, nemůže těžit z těchto sazeb a bude podléhat celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.(96) Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla (např. po změně názvu subjektu anebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být bezodkladně adresována Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod, ředitelství B[4] se všemi příslušnými informacemi obzvláště o jakékoli změně činnosti společnosti spojené s výrobou, domácím a vývozním prodejem např. v souvislosti se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby a po konzultaci s poradním výborem se Komise tímto opravňuje nařízení odpovídajícím způsobem změnit formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 1 nařízení (ES) č. 713/2005 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „Sazby cla, které se vztahují na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, jsou pro dovoz výrobků vyrobených v Indii níže uvedenými společnostmi tyto:- 17,3 % pro KDL Biotech Ltd., Mumbai (doplňkový kód TARIC: A580),- 28,1 % pro Nectar Lifesciences Ltd., Chandigarh (doplňkový kód TARIC: A581),- 25,3 % pro Nestor Pharmaceuticals Ltd., Dillí (doplňkový kód TARIC: A582),- 11,9 % pro Ranbaxy Laboratories Ltd., Dillí (doplňkový kód TARIC: 8221),- 28,1 % pro Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad (doplňkový kód TARIC: A583),- 28,1 % pro Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh (doplňkový kód TARIC: A584),- 32 % pro všechny ostatní společnosti (doplňkový kód TARIC: 8900). “Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12.)[2] Úř. věst. L 121, 13.5.2005, s. 1.[3] Úř. věst. C 212, 11.9.2007, s. 10.[4] European Commission – Directorate General for Trade – Directorate B – J-79 4/23 – Rue de la Loi / Wetstraat 200- B-1049 Brussels, Belgie.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 4.5.2016
 COM(2016) 272 final
 2016/0132(COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o zřízení systému Eurodac pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování [nařízení (ES) č. 604/2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států] , za účelem identifikace neoprávněně pobývajícího státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti a o žádostech orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva (přepracované znění)
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Důvody a cíle návrhu
 Eurodac byl zřízen nařízením (ES) č. 2725/2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy
 1
 . První přepracovaný návrh změny nařízení o Eurodacu přijala Rada a Evropský parlament v červnu 2013
 2
 , čímž se zlepšilo fungování systému Eurodac a byly stanoveny podmínky pro přístup do tohoto systému pro účely vymáhání práva, a to za přísných podmínek pro účely prevence, odhalování a vyšetřování závažných trestných činů a teroristických trestných činů.
 Od svého zřízení systém Eurodac dostatečně plnil svůj účel, kterým je poskytování důkazů v podobě otisků prstů s cílem pomoci určit členský stát odpovědný za posuzování žádosti o azyl podané v EU. V souladu se svým hlavním cílem byl vždy nápomocen provádění nařízení (EU) č. 604/2013
 3
 (dále jen „dublinské nařízení) a tyto dva nástroje společně tvoří systém, který je běžně označovaný jako „dublinský systém“.
 Když se v roce 2015 stupňovala uprchlická a migrační krize, některé členské státy byly přetíženy v důsledku snímání otisků prstů všech osob, které neoprávněně vstoupily do EU na vnějších hranicích a dále směřovaly přes EU do upřednostňované destinace. Některé členské státy pak následně nedokázaly plnit své povinnosti spočívající ve snímání otisků prstů v souladu se stávajícím nařízením o Eurodacu. Sdělení Komise ze dne 13. května 2015 s názvem „Evropský program pro migraci“
 4
 uvádí, že „členské státy musí také plně provést pravidla týkající se snímání otisků prstů migrantů na hranicích“. To přimělo Komisi, aby v květnu 2015 předložila pokyny k usnadnění systematického snímání otisků prstů při plném dodržování základních práv, vycházející z praktické spolupráce a výměny osvědčených postupů
 5
 . Kromě toho Komise rovněž zvážila možnost použít v systému Eurodac další biometrické údaje, například rozpoznávání obličeje a shromažďování digitálních fotografií, s cílem vypořádat se s problémy, jimž čelí některé členské státy při snímání otisků prstů pro účely systému Eurodac.
 V téže době začaly členské státy, které se nenacházejí na vnějších hranicích, pociťovat narůstající potřebu mít možnost ukládat a porovnávat informace o nelegálních migrantech, u nichž bylo zjištěno, že neoprávněně pobývají na jejich území, zejména pokud nemají v úmyslu žádat o azyl. V důsledku těchto skutečností zůstávají tisíce migrantů v Evropě „neviditelnými“, včetně tisíců nezletilých osob bez doprovodu, což je situace, která usnadňuje nedovolený druhotný a následný pohyb osob a neoprávněný pobyt v rámci EU. Bylo zřejmé, že řešení nelegální migrace, k níž dochází jak uvnitř EU,


text:
tak směrem do EU, vyžaduje zásadní opatření.
 Návrh Komise, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí překračujících vnější hranice EU, pokud získali krátkodobé vízum pro vstup do EU, umožní členským státům odhalovat státní příslušníky třetích zemí, kteří zde pobývají neoprávněně, přestože do EU vstoupili legálně
 6
 . Pro identifikaci neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, kteří vstoupí do EU na vnějších hranicích nelegálně, však žádný takový systém neexistuje, přičemž současný systém Eurodac – ideální databáze, která by tyto informace mohla obsahovat, – je omezen na zjištění, zda žádost o azyl byla podána ve více než jednom členském státě EU.
 Ve svém sdělení „Směrem k reformě společného evropského azylového systému a posilování legálních cest do Evropy“
 7
 ze dne 6. dubna 2016 považuje Komise za prioritu předložit reformu dublinského nařízení a vytvořit udržitelný a spravedlivý systém pro určení členského státu odpovědného za žadatele o azyl při zajištění vysoké míry solidarity a spravedlivého sdílení odpovědnosti mezi členskými státy, a to prostřednictvím návrhu na korekční přidělovací mechanismus. Komise v této souvislosti rovněž dospěla k závěru, že systém Eurodac by měl být posílen, aby se zohlednily změny dublinského mechanismu a aby se zajistilo, že systém bude nadále poskytovat důkazy v podobě otisků prstů, což je předpoklad jeho fungování. Zvažovala se rovněž možnost, že by systém Eurodac mohl uchovávat údaje o otiscích prstů pro všechny kategorie a umožňovat porovnání se všemi uchovávanými údaji pro tento účel, a tím by přispěl k boji proti nelegální migraci.
 Tento návrh tudíž mění stávající nařízení o Eurodacu (EU) č. 603/2013 a rozšiřuje oblast jeho působnosti pro účely identifikace neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí a osob, které vstoupily do Evropské unie na vnějších hranicích nelegálně tak, aby členský stát mohl tyto informace využít při vydávání nových dokladů státnímu příslušníkovi třetí země pro účely navrácení.
 Usnadnění identifikace neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti prostřednictvím používání biometrických údajů by pomohlo zlepšit účinnost návratové politiky EU, zejména pokud jde o nelegální migranty, kteří se podvodnými způsoby snaží vyhnout identifikaci a mařit postupy vydávání nových dokladů. Dostupnost údajů a informací o státních příslušnících třetích zemí bez jakékoli identifikace nebo zákonného důvodu pro to, aby se zdržovali v EU, jimž jsou odebrány otisky prstů v jiném členském státě, by urychlila postupy pro identifikaci a vydávání nových dokumentů, pokud jde o neoprávněně pobývající státní příslušníky třetích zemí zadržené v jiném členském státě, kde jim byly sejmuty otisky prstů. To by přispělo ke zkrácení délky nezbytných postupů navracení a zpětného přebírání, včetně doby, během níž mohou být tyto osoby čekající na vyhoštění drženy ve správním zajišťovacím zařízení, a rovněž k boji proti podvodnému zneužití totožnosti. Umožnilo by to identifikaci tranzitní země nelegálních migrantů, a tím jejich zpětné přebírání těmito zeměmi. Kromě toho by poskytování informací o pohybu nelegálních migrantů uvnitř EU umožnilo vnitrostátním orgánům provést přesnější individuální posouzení situace nelegálních migrantů, například ohledně možného rizika, že se tyto osoby budou během řízení o navracení a zpětném přebírání skrývat.
 V roce 2015


text:
přišel do Evropy rekordní počet dětských uprchlíků a migrantů, a jelikož formální registrační postupy v některých členských státech ne vždy umožňují, aby byli při překročení hranice identifikováni, čelily členské státy při získávání přesného počtu dětí bez doprovodu a dětí odloučených od rodiny řadě problémů. Poslanci Evropského parlamentu, zástupci nevládních organizací, mezinárodních organizací a členských států otevřeli v souvislosti se současnou migrační a uprchlickou krizí zásadní otázky týkající se hájení zájmů a ochrany dětí bez doprovodu. Otázka ochrany dětí a zejména pohřešovaných dětí ze třetích zemí vzbudila další obavy z následné krize v rámci EU
 8
 .
 Z historického hlediska byly v systému Eurodac vždy shromažďovány otisky prstů dětí od 14 let věku. To umožňuje identifikaci nezletilé osoby bez doprovodu poté, co byla v rámci EU podána žádost o azyl. Nicméně vzhledem ke zjevnému nárůstu převaděčství nezletilých osob mladších, než je uvedený věk, jak v rámci EU, tak směrem do EU, roste potřeba shromažďovat biometrické údaje pro účely systému Eurodac pro nižší věkovou kategorii, čímž by se usnadnila identifikace těchto osob a zjistilo, zda by tyto informace mohly vést k nalezení rodinné vazby nebo vazby na opatrovníka v jiném členském státě.
 Mnohé členské státy shromažďují biometrické údaje nezletilých osob mladších 14 let pro víza, cestovní pasy, povolení k pobytu s biometrickými prvky a obecné imigrační kontroly. Proto se rovněž navrhuje, aby se věk pro snímání otisků prstů nezletilých osob pro systém Eurodac změnil na šest let, což je věk, který – jak ukazují výzkumy – umožňuje dosáhnout při rozpoznávání otisků prstů dětí uspokojivou úroveň přesnosti.
 Rovněž bude nutné, aby informace o neoprávněně pobývajících státních příslušnících třetích zemí a osobách zadržených při nelegálním vstupu do EU na vnějších hranicích byly uchovávány déle, než je povoleno v současné době. Doba uložení informací v délce 18 měsíců je maximální dobou, která je povolena podle současného nařízení pro osoby zadržené na vnějších hranicích, přičemž o osobách neoprávněně pobývajících v členském státě se žádné údaje neuchovávají. Důvodem je, že současné nařízení o Eurodacu se na uchovávání informací o nelegálních migrantech po dobu delší, než jaká je nezbytná pro stanovení první země vstupu podle dublinského nařízení, pokud byla žádost o azyl podána v jiném členském státě, nevztahuje. Vzhledem k rozšíření oblasti působnosti systému Eurodac pro širší účely v oblasti migrace je nezbytné uchovávat tyto údaje po delší období, aby mohl být druhotný pohyb osob v rámci EU odpovídajícím způsobem monitorován, zejména pokud se nelegální migrant všemožně snaží, aby nebyl odhalen. Období pěti let se považuje pro tento účel za přiměřené, čímž se doba uchovávání údajů uvádí v soulad s ostatními databázemi EU v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí (SVV) a s obdobím, za které lze uložit zákaz vstupu pro nelegální migranty podle směrnice o navracení osob
 9
 .
 Tento návrh rovněž umožňuje, aby byly informace o totožnosti nelegálních migrantů sdíleny se třetí zemí, pokud je nutné tyto informace sdílet pouze pro účely navracení. Zpětné přebírání neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí do jejich země původu a vydání nových dokumentů pro tyto osoby předpokládá sdílení informací o dotčené


text:
osobě s orgány dané země případě, kdy je nutné získat cestovní doklad. Tento návrh tedy umožňuje sdílení údajů na uvedeném základě a v souladu s pravidly pro ochranu údajů. Přísný zákaz je stanoven pro sdílení jakýchkoli informací o skutečnosti, že v rámci EU byla podána žádost o azyl, neboť by tím mohla být ohrožena bezpečnost žadatele, jehož žádost o azyl byla zamítnuta, a mohlo by dojít k porušení jeho základních práv.
 Rovněž se navrhuje, aby členské státy shromažďovaly dodatečný biometrický údaj – zobrazení obličeje – a ukládaly jej v ústředním systému, jakož i jiné osobní údaje, které mají snížit potřebu doplňkové komunikační infrastruktury mezi členskými státy, pokud jde o sdílení informací o nelegálních migrantech, kteří o azyl nepožádali. Shromažďování zobrazení obličeje bude předcházet budoucímu zavedení softwaru pro rozpoznávání obličeje a uvede systém Eurodac do souladu s ostatními systémy, jako je systém vstupu/výstupu. Co se týče softwaru pro rozpoznávání obličeje, agentura eu-LISA by měla nejprve provést studii, která posoudí jeho přesnost a spolehlivost, než se stane součástí ústředního systému.
 Sdělení Komise nazvané „Silnější a inteligentnější informační systémy pro hranice a bezpečnost“
 10
 zdůrazňuje potřebu zlepšit interoperabilitu informačních systémů jako dlouhodobý cíl, jak rovněž uvedla Evropská rada a Rada. Ve sdělení se navrhuje zřízení odborné skupiny pro informační systémy a interoperabilitu, která by řešila právní a technickou proveditelnost dosažení interoperability informačních systémů pro ochranu hranic a bezpečnost. Tento návrh je v souladu s cíli sdělení, neboť zřizuje systém Eurodac způsobem, který umožňuje budoucí interoperabilitu s jinými informačními systémy, bude-li to nezbytné a přiměřené. Za tímto účelem a s podporou odborné skupiny pro informační systémy a interoperabilitu Komise posoudí nezbytnost a přiměřenost zavedení interoperability s Schengenským informačním systémem (SIS) a Vízovým informačním systémem (VIS). V této souvislosti a v souladu se svým sdělením Komise rovněž posoudí, zda je třeba revidovat právní rámec pro přístup do systému Eurodac pro účely vymáhání práva.
 V souladu s tímto návrhem bude i nadále umožněn přístup do ústředního systému pro účely vymáhání práva a donucovacím orgánům a Europolu bude navíc povolen přístup ke všem uloženým údajům v systému a v budoucnosti budou moci provádět vyhledávání podle zobrazení obličeje.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Tento návrh je úzce provázán s dalšími politikami Unie a doplňuje je, konkrétně jde o tyto politiky:
 a)Společný evropský azylový systém, pokud jde o zajištění účinného uplatňování dublinského nařízení prostřednictvím využívání důkazů v podobě otisků prstů, které mají pomoci určit členský stát příslušný za posuzování žádosti o azyl.
 b)Účinnou návratovou politiku EU, pokud jde o podporu a posílení systému EU pro navracení nelegálních migrantů. To je zásadní pro zachování důvěry veřejnosti v azylový systém EU a poskytování pomoci osobám, které potřebují mezinárodní ochranu. Zvyšování míry navracení nelegálních migrantů musí jít ruku v ruce s dalším úsilím EU o poskytování ochrany těm, kteří ji potřebují.
 c)Vnitřní bezpečnost, jak je zdůrazněno v Evropském programu pro bezpečnost
 11
 , umožněním, aby donucovací orgány a Europol zpracovávaly osobní údaje osob podezřelých z účasti na teroristických činech nebo závažných trestných činech pro účely prevence, odhalování, vyšetřování a stíhání závažných trestných


text:
činů a teroristických trestných činů.
 d)Týmy evropské pohraniční a pobřežní stráže, pokud jde o možnost pořizování a předávání údajů o otiscích prstů a zobrazeních obličejů žadatelů o azyl a nelegálních migrantů do systému Eurodac jménem členského státu, v zájmu účinného řízení ochrany vnějších hranic.
 e)Ochrana údajů, jelikož tento návrh musí zajistit ochranu základních práv na respektování soukromého života fyzických osob, jejichž osobní údaje jsou zpracovávány v systému Eurodac.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Pokud jde o kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o azyl nebo doplňkovou ochranu, používá tento pozměněný návrh jako právní základ čl. 78 odst. 2 písm. e) Smlouvy o fungování Evropské unie, jehož obsah odpovídá ustanovení, jež tvořil právní základ původního návrhu (čl. 63 odst. 1 písm. a) Smlouvy o založení Evropského společenství). Dále používá jako právní základ ustanovení čl. 79 odst. 2 písm. c) týkající se identifikačních prvků ve vztahu k neoprávněně pobývajícímu státnímu příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti, pokud jde o nedovolené přistěhovalectví a nedovolený pobyt včetně vyhoštění a repatriace osob s neoprávněným pobytem, ustanovení čl. 87 odst. 2 písm. a) jako právní základ týkající se prvků souvisejících se shromažďováním, uchováváním, zpracováváním, analýzou a výměnou příslušných informací pro účely vymáhání práva a ustanovení čl. 88 odst. 2 písm. a) jako právní základ týkající se oblasti činnosti a úkolů Europolu včetně shromažďování, uchovávání, zpracovávání, analýzy a výměny informací.
 •Proměnná geometrie
 Spojené království a Irsko jsou vázány nařízením (EU) č. 603/2013 na základě oznámení svého přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení podle uvedeného protokolu.
 V souladu s Protokolem č. 21 o postavení Spojeného království a Irska tyto členské státy mohou rozhodnout, že se chtějí účastnit přijímání tohoto návrhu. Možnost účastnit se jeho uplatňování mají i po přijetí návrhu.
 Podle Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání opatření podle hlavy V Smlouvy o fungování EU Radou (s výjimkou „opatření k určení těch třetích zemí, jejichž státní příslušníci při překračování vnějších hranic členských států musí mít vízum, a opatření o jednotném vzoru víz“). Dánsko se tudíž na přijímání tohoto nařízení nepodílí a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Avšak vzhledem k tomu, že Dánsko uplatňuje stávající nařízení o Eurodacu na základě mezinárodní dohody
 12
 , kterou uzavřelo s EU v roce 2006, oznámí v souladu s článkem 3 této dohody Komisi, zda si přeje obsah pozměněného nařízení provést.
 Dopad návrhu na státy přidružené k dublinskému systému, které nejsou členy EU
 Souběžně s přidružením několika zemí, jež nejsou členy EU, k schengenskému acquis, Společenství uzavřelo či právě uzavírá několik dohod o přidružení těchto zemí také k dublinskému acquis / acquis Eurodac:
 –dohoda o přidružení Islandu a Norska, uzavřená v roce 2001
 13
 ,
 –dohoda o přidružení Švýcarska, uzavřená dne 28. února 2008
 14
 ,
 –protokol o přidružení Lichtenštejnska, uzavřený dne 18. června 2011
 15
 .
 S cílem stanovit práva a povinnosti mezi Dánskem, které (jak je uvedeno výše) je přidruženo k dublinskému acquis / acquis


text:
Eurodac prostřednictvím mezinárodní dohody, a uvedenými přidruženými zeměmi schválilo Společenství a přidružené země dva další nástroje
 16
 .
 V souladu s třemi uvedenými dohodami přijmou přidružené země dublinské acquis / acquis Eurodac a jeho rozvoj bez výhrad. Neúčastní se přijímání žádných aktů, které mění dublinské acquis nebo které na něj navazují (včetně tohoto návrhu), musí však v určité lhůtě po jejich schválení Radou a Evropským parlamentem oznámit Komisi své rozhodnutí, zda přijímají obsah tohoto aktu či nikoli. Pokud Norsko, Island, Švýcarsko nebo Lichtenštejnsko nepřijmou akt, který mění dublinské acquis / acquis Eurodac nebo který na něj navazuje, použije se tzv. ukončovací klauzule a uvedené dohody přestanou platit, nerozhodne-li společný/smíšený výbor zřízený dohodami jednomyslně jinak.
 Rozsah výše uvedených dohod o přidružení s Islandem, Norskem, Švýcarskem a Lichtenštejnskem ani paralelní dohoda s Dánskem nezahrnují přístup k systému Eurodac pro účely vymáhání práva. Jakmile bude toto přepracované znění nařízení přijato, bude nezbytné zajistit, aby s přidruženými státy, které se chtějí tohoto nařízení účastnit, byly podepsány a uzavřeny doplňující dohody.
 Současný návrh stanoví, že porovnávání údajů o otiscích prstů za použití systému Eurodac lze provádět pouze v případě, vede-li porovnávání s vnitrostátními databázemi členského státu a s automatizovanými databázemi otisků prstů jiných členských států podle rozhodnutí Rady 2008/615/SVV (prümské dohody) k negativním výsledkům. Toto pravidlo znamená, že pokud některý členský stát neprovedl výše uvedené rozhodnutí Rady a nemůže provést ověření podle prümských kritérií, nemůže ani vyhledávat v údajích systému Eurodac pro účely vymáhání práva. Podobně přidružený stát, který prümské dohody neprovedl nebo se jich neúčastnil, nemůže provádět porovnávání v systému Eurodac.
 •Subsidiarita
 Navrhovaná iniciativa dále rozvíjí dublinské nařízení a migrační politiku EU, aby se zajistilo, že společná pravidla pro pořizování údajů o otiscích prstů a zobrazení obličeje neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí pro účely systému Eurodac se uplatňují stejným způsobem ve všech členských státech. Vytváří nástroj, který Evropskou unii informuje o tom, kolik státních příslušníků třetích zemí vstupuje do EU neoprávněně a žádá o azyl, což je nezbytné pro udržitelnou tvorbu fakticky podložené politiky v oblasti migrace a víz. Rovněž umožňuje přístup donucovacích orgánů do systému Eurodac, což je způsob, jak rychle, přesně, bezpečně a hospodárně zjistit totožnost státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou podezřelí z terorismu nebo závažné trestné činnosti (nebo jsou oběťmi).
 Tento návrh rovněž pomůže členským státům zjišťovat totožnost neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí a osob, které neoprávněně vstoupily do Evropské unie na vnějších hranicích, přičemž členský stát bude moci tyto informace využít k vystavení nových dokumentů státnímu příslušníkovi třetí země pro účely navracení.
 Vzhledem k nadnárodní povaze problémů souvisejících s azylem a ochranou uprchlíků má EU dobrou pozici k tomu, aby v rámci společného evropského azylového systému navrhovala řešení výše popsaných problematických bodů v souvislosti s nařízením o Eurodacu.
 Nařízení o Eurodacu je potřebné změnit také v zájmu doplnění druhotného účelu, kterým je umožnit přístup pro účely kontroly nelegální migrace a druhotného pohybu nelegálních migrantů v rámci EU. Tohoto cíle nemůže být uspokojivě dosaženo pouze na úrovni členských států.
 •Proporcionalita
 Podle článku 5 Smlouvy o Evropské unii nepřekročí


text:
činnost Unie rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů Smlouvy. Pro toto opatření EU se musí zvolit forma, která umožní, aby návrh dosáhl daného cíle a mohl být proveden co nejúčinněji.
 Tento návrh, jenž je koncipován na základě zásad zajištění ochrany soukromí, je přiměřený, pokud jde o právo na ochranu osobních údajů, jelikož nevyžaduje shromažďování a uchovávání většího objemu údajů na delší období, než je naprosto nezbytné k tomu, aby systém mohl fungovat a plnit své cíle. Dále budou vymezeny a uplatňovány všechny potřebné záruky a mechanismy umožňující účinnou ochranu základních práv cestujících, zejména ochranu jejich osobního života a osobních údajů.
 Pro zprovoznění systému nebudou nutné žádné další postupy nebo harmonizace na úrovni EU; předpokládané opatření je tudíž přiměřené, neboť nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení stanovených cílů v rámci opatření na úrovni EU.
 •Volba nástroje
 Navrhované přepracované znění bude mít rovněž podobu nařízení. Tento návrh rozvíjí a zlepšuje stávající centralizovaný systém pro spolupráci členských států, což vyžaduje společnou architekturu a provozní pravidla. Navíc stanoví pro všechny členské státy jednotná pravidla pro přístup do systému, mj. pro účely vymáhání práva. Proto lze jako právní nástroj zvolit pouze nařízení.
 3.KONZULTACE SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI
 Při přípravě tohoto návrhu Komise vycházela z diskusí, které pravidelně probíhají v Evropské radě a v Radě ministrů, jakož i v Evropském parlamentu, ohledně opatření nutných k vyřešení migrační krize a zejména reformy dublinského nařízení, s nímž je systém Eurodac neoddělitelně spojen. Komise rovněž zohlednila potřeby členských států, které se projevily během uprchlické a migrační krize.
 Závěry Rady ze zasedání Evropské rady konaného ve dnech 25. a 26. června 2015 konkrétně požadovaly posílení správy vnějších hranic Unie s cílem lépe zvládat sílící toky nelegální migrace
 17
 . Na dalším zasedání hlav států a předsedů vlád v říjnu 2015 Evropská rada dospěla k závěru, že je zapotřebí, aby členské státy urychlily provádění směrnice o navracení osob a zajistily, že všechny osoby přicházející do hotspotů budou identifikovány, registrovány a budou jim sejmuty otisky prstů, a aby současně zajistily relokaci a navracení
 18
 . V březnu 2016 Evropská rada dále zopakovala, že se bude také pokračovat v práci na budoucí struktuře migrační politiky EU, včetně dublinského nařízení
 19
 .
 Komise rovněž neformálně konzultovala evropského inspektora ochrany údajů, pokud jde o nové prvky tohoto návrhu, jež jsou předmětem nového právního rámce pro ochranu údajů.
 •Základní práva
 Navrhované nařízení má dopad na základní práva, zejména na právo na lidskou důstojnost (článek 1 Listiny základních práv EU), zákaz otroctví a nucené práce (článek 5 Listiny), právo na svobodu a bezpečnost (článek 6 Listiny), respektování soukromého a rodinného života (článek 7 Listiny), ochranu osobních údajů (článek 8 Listiny), právo na azyl (článek 18 Listiny) a na ochranu v případě vystěhování, vyhoštění nebo vydání (článek 19 Listiny), právo na nediskriminaci (článek 21 Listiny), práva dítěte (článek 24 Listiny) a právo na účinnou právní ochranu (článek 47 Listiny).
 Zavedení systému Eurodac má pozitivní vliv na zákaz otroctví a nucené práce, jakož i na právo na svobodu a bezpečnost. Lepší a přesnější zjišťování totožnosti (prostřednictvím


text:
biometrických údajů) státních příslušníků třetích zemí překračujících vnější hranice EU přispívá k odhalování případů podvodného zneužívání totožnosti, obchodování s lidmi (zejména v případě nezletilých osob) a přeshraniční trestné činnosti, a tím i k boji proti obchodování s lidmi a převaděčství. Přispívá dále ke zvyšování bezpečnosti občanů a kohokoli, kdo je přítomen na území EU.
 Návrh rovněž pozitivně přispívá k ochraně práv dítěte a práva na respektování rodinného života. Mnoho žadatelů o mezinárodní ochranu a státních příslušníků třetích zemí, kteří neoprávněně vstupují do Evropské unie, cestuje s rodinami a často s velmi malými dětmi. Možnost identifikovat tyto děti pomocí otisků prstů a zobrazení obličeje pomůže zjistit jejich totožnost v případech, kdy jsou odloučeny od svých rodin. Členský stát tak bude moci sledovat ve vyšetřování určitý směr, ukáže-li se na základě shody otisků prstů, že dítě bylo přítomno v jiném členském státě. Rovněž by se posílila ochrana nezletilých osob bez doprovodu, které ne vždy formálně usilují o mezinárodní ochranu a které uprchly z pečovatelských zařízení nebo zařízení sociálních služeb pro děti, do jejichž péče byly svěřeny.
 Při povinném snímání otisků prstů musí být plně respektováno právo na lidskou důstojnost a práva dítěte. Návrh potvrzuje povinnost členských států zajistit, aby se postup snímání otisků prstů a zobrazení obličeje určoval a uplatňoval v souladu s vnitrostátní praxí daného členského státu a v souladu se zárukami stanovenými Listinou základních práv Evropské unie, Úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod a Úmluvou Organizace spojených národů o právech dítěte. Sankce za nesplnění povinnosti dodržovat postup snímání otisků prstů musí být v souladu se zásadou proporcionality. Návrh zejména výslovně stanoví, že zajištění by se mělo v dané souvislosti použít pouze jako krajní řešení v případě potřeby určit nebo ověřit totožnost státního příslušníka třetí země. Pokud jde o děti, snímání otisků prstů nezletilých osob, zejména malých dětí, by mělo probíhat způsobem, který je vůči dětem ohleduplný a citlivý. Příslušná ustanovení rovněž zajišťují, aby se na děti nevztahovaly žádné správní sankce, pokud pro neposkytnutí otisků prstů nebo zobrazení obličeje existuje oprávněný důvod, přičemž orgány členského státu musí zabezpečit, aby v případech, kdy na základě skutečnosti, že dítě odmítá poskytnout otisky prstů, nebo kdy se jeví jako možné, že si konečky prstů či ruce poškodilo, existuje podezření, že potřebuje ochranu, bylo dítě předáno vnitrostátním orgánům ochrany dětí.
 Prováděním návrhu nejsou dotčena práva žadatelů o mezinárodní ochranu a osob požívajících této ochrany, zejména pokud jde o zákaz předávání osobních údajů třetím zemím v případě vystěhování, vyhoštění nebo vydání, a rovněž v souvislosti s přemístěním.
 Jak stanoví čl. 52 odst. 1 Listiny, každé omezení práva na ochranu osobních údajů musí být přiměřené pro dosažení sledovaného cíle a nepřekračovat meze toho, co je k jeho dosažení nezbytné. Ustanovení čl. 8 odst. 2 Evropské úmluvy o lidských právech rovněž uznává, že zásah státního orgánu do práva na soukromí musí být odůvodněn nezbytností v zájmu národní bezpečnosti, veřejné bezpečnosti nebo předcházení zločinnosti, jak je tomu v současném návrhu. Návrh umožňuje přístup do systému Eurodac z důvodů prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů nebo jiných


text:
závažných trestných činů pro účely zjišťování totožnosti státních příslušníků třetích zemí, kteří překračují vnější hranice, a pro účely přístupu k údajům o jejich předešlých cestách. Záruky ohledně osobních údajů zahrnují také právo na přístup k údajům nebo právo na jejich opravu či vymazání. Omezení doby uchovávání údajů uvedené výše v oddíle 1 této důvodové zprávy rovněž přispívá k ochraně osobních údajů jako základnímu právu.
 Návrh umožňuje přístup do systému Eurodac z důvodů prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů nebo jiných závažných trestných činů pro účely zjišťování totožnosti státních příslušníků třetích zemí, kteří překračují vnější hranice, a pro účely přístupu k údajům o jejich pohybu v rámci EU. Určené donucovací orgány členských států navíc mohou požádat o přístup k údajům systému Eurodac pouze tehdy, existují-li oprávněné důvody předpokládat, že tento přístup významně přispěje k prevenci, odhalení nebo vyšetřování daného trestného činu. Určený donucovací orgán tyto žádosti ověří a zkontroluje, zda jsou splněny přísné podmínky pro žádost o přístup k údajům systému EES pro účely vymáhání práva.
 Návrh navíc obsahuje ustanovení o přísných opatřeních k zabezpečení údajů, která mají zajistit zabezpečení zpracovávaných osobních údajů, a stanoví, že na jejich zpracovávání budou dohlížet nezávislé veřejné orgány pro ochranu údajů a že všechna provedená vyhledávání musí být dokumentována. V návrhu se rovněž uvádí, že zpracovávání jakýchkoli osobních údajů prováděné donucovacími orgány po jejich získání ze systému EURODAC podléhá nové směrnici o ochraně údajů v souvislosti se zpracováváním osobních údajů za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, kterou se zrušuje rámcové rozhodnutí Rady 2008/977/JHA. Návrh stanoví přísná pravidla pro přístup do systému Eurodac a nezbytné záruky. Stanoví rovněž právo fyzických osob na přístup k údajům, jejich opravu, vymazání a nápravu (zejména právo na soudní přezkum), jakož i dohled nad všemi úkony zpracování údajů vykonávaný nezávislými veřejnými orgány. Návrh je proto plně v souladu s Listinou základních práv Evropské unie, zejména pokud jde o právo na ochranu osobních údajů, a je rovněž v souladu s článkem 16 Smlouvy o fungování Evropské unie, který zaručuje právo každého jednotlivce na ochranu osobních údajů, které se jej týkají.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Tento návrh zahrnuje technickou změnu ústředního systému Eurodac, aby bylo možné porovnávat údaje pro všechny tři kategorie údajů a všechny tři kategorie údajů uchovávat. Další funkce, jako je ukládání osobních údajů spolu se zobrazením obličeje, budou vyžadovat více změn ústředního systému.
 Finanční výkaz, jenž tvoří přílohu tohoto návrhu, tuto změnu zohledňuje.
 Odhadované náklady ve výši 29, 872 milionů EUR zahrnují náklady na technické zlepšení, zvýšení kapacity pro ukládání dat a propustnosti ústředního systému. Rovněž zahrnují náklady na informační služby, programové a technické vybavení a pokrývaly by rovněž aktualizaci a úpravy tohoto vybavení pro potřeby uživatelů, aby bylo možno provádět vyhledávání pro všechny kategorie údajů pro účely azylu i nelegální migrace. Jsou zde obsaženy také dodatečné náklady na zaměstnance požadované agenturou eu-LISA.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Podrobný výklad konkrétních ustanovení návrhu
 – Rozšíření oblasti působnosti systému Eurodac pro účely navracení (čl. 1 odst. 1 písm. b)): Oblast působnosti nového nařízení o Eurodacu byla rozšířena tak, aby


text:
členským státům rovněž umožňovala ukládat a vyhledávat údaje státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kteří nejsou žadateli o mezinárodní ochranu, a mohly je tak identifikovat pro účely navracení a zpětného přebírání. Pro tyto účely byl doplněn nový právní základ, čl. 79 odst. 2 písm. c). Systém Eurodac se stává databází pro širší imigrační účely, a ačkoli zajištění účinného provádění nařízení Dublin III zůstane jeho důležitou funkcí, přestane být jediným důvodem jeho existence. V současnosti systém Eurodac pouze porovnává údaje o otiscích prstů nelegálních migrantů a žadatelů o mezinárodní ochranu s údaji o azylu, neboť se jedná o azylovou databázi. Porovnávání údajů o otiscích prstů sejmutých nelegálním migrantům na vnějších hranicích s údaji o otiscích prstů sejmutých státním příslušníkům třetích zemí neoprávněně pobývajících na území členského státu se neprovádí.
 Rozšíření oblasti působnosti systému Eurodac umožní příslušným imigračním orgánům členského státu předávat a porovnávat údaje o neoprávněně pobývajících státních příslušnících třetích zemí, kteří nežádají o azyl a kteří se mohou pohybovat po Evropské unii, aniž by byli odhaleni. Informace získané při nalezení shody pak mohou příslušným orgánům členského státu pomoci při identifikaci neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí na jejich území pro účely navracení. Rovněž mohou poskytnout cenné důkazy pro účely vydávání nových dokumentů a zpětného přebírání osob.
 – Zajištění nadřazenosti dublinského řízení (čl. 15 odst. 4 a čl. 16 odst. 5): bylo doplněno ustanovení s cílem zajistit, aby v případě, kdy shoda otisků prstů naznačuje, že v Evropské unii byla podána žádost o azyl, členský stát, který provedl vyhledávání, zabezpečil, že se v případě dotčené osoby standardně uplatní dublinské řízení, a nikoli řízení o navrácení. To má zaručit, že v případě několikanásobných shod získaných z ústředního systému, jež se týkají stejné osoby, členský stát, který konzultoval systém Eurodac, nebude mít pochybnosti ohledně správného postupu, jenž má použít, a žádný žadatel o mezinárodní ochranu tak nebude navrácen do své země původu nebo třetí země v rozporu se zásadou nenavracení. Proto byl zaveden pojem „hierarchie shod“, jenž má toto umožnit.
 – Povinnosti snímání otisků prstů, zobrazení obličeje (článek 2): návrh jasně stanoví, že členské státy musí pořizovat a předávat otisky prstů a zobrazení obličeje všech tří kategorií osob a zajišťuje, aby členské státy ukládaly tuto povinnost žadatelům o mezinárodní ochranu a státním příslušníkům třetích zemí nebo osobám bez státní příslušnosti, aby byli tito příslušně informováni. Povinnost snímat otisky prstů existovala i dříve a subjekt údajů byl o ní informován prostřednictvím letáku podle čl. 29 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 603/2013. Tento článek také umožňuje členským státům zavést v souladu s daným vnitrostátním právem sankce pro osoby, které odmítnou poskytnout zobrazení obličeje nebo dodržet postup snímání otisků prstů, přičemž se případně řídí pracovním dokumentem útvarů Komise o provádění nařízení o Eurodacu, který stanoví osvědčené postupy, jež mají členské státy dodržovat za účelem získání otisků prstů
 20
 . Účelem nových ustanovení je nicméně zajistit, aby snímání otisků prstů a pořizování zobrazení obličeje nezletilých osob, zejména malých dětí, probíhalo způsobem, který je vůči dětem ohleduplný a citlivý. Tato ustanovení rovněž zajišťují,


text:
aby nezletilá osoba nepodléhala žádným správním sankcím, pokud existuje rozumný důvod, proč odmítá poskytnout otisky prstů nebo zobrazení obličeje, přičemž orgány členského státu musí zabezpečit, aby v případech, kdy na základě skutečnosti, že dítě odmítá poskytnout otisky prstů nebo kdy se jeví jako možné, že si konečky prstů či ruce poškodilo, existuje podezření, že dítě potřebuje ochranu, bylo dítě předáno vnitrostátním orgánům ochrany dětí.
 – Uchovávání osobních údajů subjektu údajů (články 12, 13 a 14): systém Eurodac vždy pracoval pouze s otisky prstů a žádné jiné osobní údaje, kromě informace o pohlaví, subjektu údajů zde nebyly ukládány. Nový návrh nyní umožňuje ukládat osobní údaje subjektu údajů, jako je jméno (jména), datum narození, státní příslušnost, údaje týkající se dokladů totožnosti a rovněž zobrazení obličeje. Díky uchovávání osobních údajů budou moci imigrační a azylové orgány snadno určit totožnost fyzické osoby, aniž by musely o tuto informaci přímo žádat jiný členský stát. Osobní údaje fyzických osob lze získat z ústředního systému pouze na základě pozitivního či negativního výsledku vyhledávání. Má se tak chránit právo na přístup k těmto údajům, tj. pokud není nalezena shoda otisků prstů nebo zobrazení obličeje, osobní údaje získat nelze.
 Pro účely dublinského nařízení musí být v systému Eurodac aktualizovány nové informace týkající se členského státu, který se po přidělení žadatele do jiného členského státu stane příslušným k posuzování žádosti o azyl. Tím se vyjasní, který členský stát je podle přepracovaného znění dublinského nařízení příslušný v případě, že se žadatel v důsledku přidělovacího postupu a nalezení shody otisků prstů skrývá nebo požádá o azyl v jiném členském státě.
 – Biometrické údaje (články 2, 15 a 16): stávající nařízení o Eurodacu umožňuje porovnávat pouze údaje o otiscích prstů. V roce 2015 bylo v rámci Evropského programu pro migraci navrženo, že by do systému Eurodac mohly být přidány další biometrické prvky, aby se tak zmírnily některé problémy, se kterými se členské státy potýkají v případě poškozených konečků prstů a nedodržení postupu snímání otisků prstů
 21
 . Tento návrh zavádí požadavek, aby členské státy pořizovaly zobrazení obličeje subjektu údajů pro účely předání do ústředního systému, a obsahuje ustanovení, podle nichž se za stanovených podmínek provádí společné porovnávání údajů o otiscích prstů s údaji o zobrazení obličeje a samostatně pak porovnávání zobrazení obličeje. Díky vkládání zobrazení obličeje do ústředního systému se tento systém připraví na budoucí vyhledávání, jež bude zabezpečovat software pro rozpoznávání obličeje.
 Členské státy budou nadále snímat ploché a valené otisky všech deseti prstů, nyní rovněž osobám neoprávněně pobývajícím v členském státě, neboť stejný soubor otisků prstů bude zapotřebí k tomu, aby bylo možné přesně porovnat všechny tři kategorie.
 – Porovnávání a předávání všech údajů všech kategorií (články 15 a 16): zatímco podle nařízení (EU) č. 603/2013 se ukládaly pouze dvě kategorie otisků prstů a příslušné údaje mohly být porovnávány pouze s údaji o otiscích prstů žadatelů o mezinárodní ochranu, nyní se budou ukládat a vzájemně porovnávat údaje o otiscích prstů a zobrazení obličeje všech tří kategorií údajů. Imigrační orgány v členské státě tak budou moci ověřit, zda neoprávněně pobývající státní příslušník


text:
třetí země požádal v členském státě o azyl, nebo vstoupil do EU nelegálně na vnějších hranicích. Ve stejném duchu bude moci členský stát ověřit, zda osoba zadržená při nelegálním překročení vnější hranice již někdy neoprávněně nepobývala v jiném členském státě. Rozšíření oblasti vyhledávání umožňuje sledovat schéma nelegálního a druhotného pohybu osob v celé Evropské unii a může pomoci zjistit totožnost dané osoby, chybí-li platný doklad totožnosti.
 – Snížení věkové hranice na šest let pro snímání otisků prstů (články 10, 13 a 14): věkovou hranicí pro snímání otisků prstů byl v minulosti systematicky věk 14 let. Studie, kterou provedlo Společné výzkumné středisko Komise na téma „Fingerprint Recognition for children“ (Rozpoznávání otisků prstů u dětí)
 22
 uvádí, že otisky prstů dětí ve věku od šesti let mohou být použity pro systémy automatizovaného porovnávání, jako je systém Eurodac, je-li věnována dostatečná pozornost získání kvalitního zobrazení.
 Mnohé členské státy ve skutečnosti snímají otisky prstů dětí mladších šesti let pro vnitrostátní účely, jako je vydávání pasů nebo povolení k pobytu s biometrickými prvky.
 Mnoho žadatelů o mezinárodní ochranu a státních příslušníků třetích zemí, kteří neoprávněně vstupují do Evropské unie, cestuje s rodinami a často s velmi malými dětmi. Možnost identifikovat tyto děti pomocí otisků prstů a zobrazení obličeje pomůže zjistit jejich totožnost v případech, kdy jsou odloučeny od svých rodin. Členský stát tak bude moci sledovat ve vyšetřování určitý směr, ukáže-li se na základě shody otisků prstů, že dítě bylo přítomno v jiném členském státě. Zároveň se posílí ochrana nezletilých osob bez doprovodu, které ne vždy formálně usilují o mezinárodní ochranu a které uprchly z pečovatelských zařízení nebo zařízení sociálních služeb pro děti, do jejichž péče byly svěřeny. Podle stávajícího právního a technického rámce jejich totožnost zjistit nelze. Systém Eurodac by tedy mohl být použit k registraci dětí ze třetích zemí, které se na území EU zdržují bez jakýchkoli dokumentů, aby bylo možné tyto děti sledovat a zabránit tomu, že se stanou předmětem vykořisťování.
 – Uchovávání údajů (článek 17): doba uchovávání údajů žadatelů o mezinárodní ochranu zůstává stejná, tj. 10 let. Cílem je zajistit, aby členské státy mohly sledovat druhotný pohyb osob v rámci Evropské unie poté, co jim byl udělen status mezinárodní ochrany, pokud dotčená osoba není oprávněna pobývat v jiném členském státě. Vzhledem k tomu, že přepracované znění dublinského nařízení zahrnuje do své oblasti působnosti osoby požívající mezinárodní ochrany, mohou být nyní tyto údaje využity při zpětném předání uprchlíků nebo osob se statusem doplňkové ochrany členskému státu, který tuto ochranu poskytl.
 Údaje o otiscích prstů neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, kteří nežádají o azyl, budou uchovávány po dobu pěti let. Je to z toho důvodu, že systém Eurodac není jen databází žadatelů o azyl a uchovávání těchto údajů po delší dobu je nutné pro zajištění toho, aby bylo možné nedovolené přistěhovalectví a druhotný pohyb osob uvnitř EU i do EU dostatečně sledovat. Uvedená doba uchovávání je v souladu s maximální dobou, za kterou může být vydán zákaz vstupu pro fyzickou osobu pro účely migrace, jak je stanoveno v článku 11 směrnice 2008/115/ES


text:
o navracení, dobou uchovávání údajů, pokud jde o ukládání informací o vízech (článek 23 nařízení o vízech) a navrhovanou dobu uchovávání údajů, pokud jde o ukládání údajů v rámci systému vstupu/výstupu (článek 31 EES).
 – Předčasné vymazání údajů (článek 18): předčasné vymazání údajů týkajících se žadatelů o mezinárodní ochranu a neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kterým je uděleno občanství, zůstává beze změny. Údaje těchto osob, které jsou uloženy v ústředním systému, budou předčasně vymazány, jestliže daná osoba získá občanství některého členského státu, a tudíž již nebude spadat do oblasti působnosti systému Eurodac.
 Předem se nebudou vymazávat údaje neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kterým bylo uděleno povolení k pobytu, nebo které opustily území Evropské unie. Tyto údaje je nezbytné uchovávat pro případ, že v určitém okamžiku povolení k pobytu, které je obvykle dočasné, již neplatí a daná osoba tuto povolenou délku překročí nebo že neoprávněně pobývající státní příslušník třetí země se po návratu do třetí země pokusí znovu vstoupit do EU nelegálně.
 – Označování údajů neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí (čl. 19 odst. 4 a 5): v souladu se stávajícím zněním nařízení o Eurodacu jsou údaje neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, kteří nepodali žádost o azyl v Evropské unii předčasně vymazány, jakmile je získáno povolení k pobytu. Návrh zavádí změny, které by umožnily tyto údaje označovat, a nikoli předčasně vymazávat, tak, aby členský stát, který vyhledává v systému EURODAC a z ústředního systému získá označenou shodu, mohl okamžitě ověřit, zda neoprávněně pobývajícímu státnímu příslušníkovi třetí země bylo vydáno povolení k pobytu v jiném členském státě. Podle čl. 6 odst. 2 směrnice o navracení je pak možné dotčenou osobu předat zpět do členského státu, který vydal povolení k pobytu.
 Údaje žadatelů o mezinárodní ochranu jsou pro účely vymáhání práva po třech letech blokovány; pro účely vymáhání práva však nebudou blokovány údaje neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, kteří nežádají o mezinárodní ochranu a jimž bylo vydáno dočasné povolení k pobytu. Tím se má zajistit, aby v případě, kdy povolení k pobytu skončí před uplynutím pětileté lhůty pro uchovávání údajů, byly tyto údaje stále dostupné. S údaji žadatelů o azyl bude v tomto ohledu i nadále zacházeno odlišně, neboť žadatelům o azyl bude s větší pravděpodobností povolení k pobytu prodlouženo jako osobám požívajícím mezinárodní ochrany nebo získají povolení k dlouhodobému pobytu.
 – Sdílení informací získaných ze systému Eurodac se třetími zeměmi (článek 38): sdílení informací se třetí zemí, mezinárodní organizací nebo soukromým subjektem je podle stávajícího nařízení přísně zakázáno. Rozšíření oblasti působnosti systému Eurodac s cílem pomoci členským státům využít údaje z tohoto systému pro vydání nových dokumentů neoprávněně pobývajícímu státnímu příslušníkovi třetí země pro účely navracení a zpětného přebírání osob bude nutně vyžadovat, aby tyto údaje byly za určitých okolností sdíleny se třetí zemí, výhradně pro legitimní účely návratu. Do návrhu proto bylo zařazeno zvláštní ustanovení umožňující sdílet údaje se třetími zeměmi pro účely navracení osob, jež stanoví velmi přísné podmínky, za kterých mohou být tyto údaje sdíleny.


text:
Uvedené ustanovení také výslovně zakazuje, aby do databáze Eurodac měla přístup třetí země, která není smluvní stranou dublinského nařízení, nebo aby členský stát prováděl kontrolu údajů jménem třetí země. Doplněním tohoto ustanovení o sdílení údajů se třetími zeměmi byl systém Eurodac uveden do souladu s ostatními databázemi, jako je VIS a systém vstupu/výstupu, které rovněž obsahují podobná ustanovení pro sdílení informací pro účely navracení.
 – Přístup pro donucovací orgány a Europol (čl. 20 odst. 3): byly provedeny drobné změny ustanovení o přístupu donucovacích orgánů, aby se zajistilo, že při vyhledávání pro účely vymáhání práva lze porovnávat všechny tři kategorie údajů uložených v ústředním systému, a aby se v budoucnosti umožnilo vyhledávání na základě zobrazení obličeje.
 – Možnost, aby evropské pohraniční a pobřežní stráže a odborníci z členských států úřadu EASO snímali otisky prstů (čl. 10 odst. 3 a 13 odst. 7): návrh povoluje, dle uvážení členského státu, aby Evropská agentura pro pohraniční a [pobřežní] stráž a odborníci v oblasti azylu, kteří jsou vysláni do členského státu pod záštitou Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, snímali a předávali otisky prstů do systému Eurodac jménem členského státu. Návrh omezuje tyto funkce na oblasti, v nichž mandáty obou agentur tuto činnost povolují (tj. na vnějších hranicích, pokud jde o osoby bez oprávněného vstupu a žadatele o azyl).
 – Statistika (článek 9): v zájmu větší transparentnosti údajů systému Eurodac byly provedeny změny typu zveřejňovaných statistik, jakož i četnost jejich zveřejnění agenturou eu-LISA. Byla začleněna nová ustanovení, podle nichž mohly být statistické údaje získané ze systému Eurodac sdíleny s příslušnými agenturami v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí pro výzkumné a analytické účely. Statistiky vypracované agenturou eu-LISA pro tyto účely by neměly uvádět žádná jména, konkrétní datum narození nebo osobní údaje, které by identifikovaly jednotlivé subjekty údajů. Byly rovněž zavedeny změny, které Komisi umožní žádat agenturu eu-LISA o ad hoc statistiky.
 – Architektura a provozní řízení ústředního systému (články 4 a 5): byly provedeny změny komunikační infrastruktury, které umožní, aby ústřední systém využíval eurodoménu, což přinese významné úspory z rozsahu. Do struktury systému bylo rovněž začleněno provozní řízení sítě DubliNet jakožto stávající samostatné komunikační infrastruktury pro účely dublinského nařízení, přičemž se zajistí, že jeho finanční i provozní řízení bude převedeno na agenturu eu-LISA, která je nyní prostřednictvím samostatného memoranda o porozumění s Komisí (GŘ HOME) odpovědná za provozní řízení.
 – Poskytování informací o falešných shodách (čl. 26 odst. 6): v případě, že členské státy obdrží z ústředního systému falešnou shodu, budou mít nyní povinnost sdělit tuto skutečnost pouze agentuře eu-LISA, přičemž jí poskytnou informace o dané shodě, aby agentura mohla záznamy související s falešnou shodou z databáze odstranit. V budoucnosti sestaví agentura eu-LISA statistiky o počtu nahlášených falešných shod, a nebude již tedy třeba, aby byla o falešné shodě informována přímo Komise.
 – Používání skutečných osobních údajů pro testování (čl. 5 odst. 1): co se týče testování ústředního systému Eurodac, agentura eu-LISA mohla pro zkušební prostředí a testování nových technologií používat pouze „fiktivní údaje“, které však neumožňovaly dosáhnout dobrých zkušebních výsledků. Návrh povoluje, aby při testování


text:
ústředního systému pro diagnostické účely a opravy byly používány skutečné osobní údaje, jakož i nové technologie a postupy, a to za dodržení přísných podmínek, přičemž údaje musí být pro zkušební účely anonymizovány a nelze je použít k identifikaci jednotlivců.
 ê 603/2013 (přizpůsobený)
 2016/0132 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o zřízení systému Eurodac pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování [nařízení (ES) č. 604/2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států] Ö , za účelem identifikace neoprávněně pobývajícího státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti a o žádostech orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva Õ , a pro podávání žádostí orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva a o změně nařízení (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (přepracované znění)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 78 odst. 2 písm. e),  čl. 79 odst. 2 písm. c), Õ čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 písm. a) této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko evropského inspektora ochrany údajů,
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 ê 603/2013 první bod odůvodnění (přizpůsobený)
 (1)V nařízení Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy
 23
 a v nařízení Rady (ES) č. 407/2002 ze dne 28. února 2002, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2725/2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy
 24
 ,  Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013
 25
 Õ by mělo být provedeno několik podstatných změn. Z důvodu jasnosti by uvedená  uvedené Õ nařízení měla mělo být přepracována přepracováno.
 ê 603/2013 druhý bod odůvodnění
 (2)Společná azylová politika včetně společného evropského azylového systému je nedílnou součástí cíle Evropské unie spočívajícího v postupném vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva otevřeného těm, kteří, donuceni okolnostmi, hledají mezinárodní ochranu v Unii.
 ê 603/2013 třetí bod odůvodnění (přizpůsobený)
 (3)Evropská rada na svém zasedání dne 4. listopadu 2004 přijala Haagský program, jenž stanovuje cíle, které mají být provedeny v oblasti svobody, bezpečnosti a práva v období let 2005–2010. V Evropském paktu o přistěhovalectví a azylu, který schválila ve dnech 15. a 16. října 2008, vyzvala k dokončení zavedení společného evropského azylového systému vytvořením jediného řízení se společnými zárukami a jednotným právním postavením uprchlíků a osob, které mají nárok na doplňkovou ochranu.
 ê 603/2013 čtvrtý bod odůvodnění (přizpůsobený)
 (4)Pro účely použití nařízení Evropského Parlamentu a Rady (EU) č. [.../...]
 26


text:
] ze dne 26. června 2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států,
 27
 je nezbytné zjistit totožnost žadatelů o mezinárodní ochranu a osob zadržených v souvislosti s neoprávněným překročením vnějších hranic Unie. Pro účinné použití nařízení (EU) č. [.../...], zejména článků [..] a [..]) uvedeného nařízení, je rovněž žádoucí umožnit každému členskému státu ověřit, zda státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti zdržující se neoprávněně  pobývající Õ na jeho území již požádali o mezinárodní ochranu v jiném členském státě.
 ê 603/2013 pátý bod odůvodnění (přizpůsobený)
 ð nový
 (5)Otisky prstů ð Biometrické údaje ï představují důležitý prvek při zjišťování přesné totožnosti takových osob. Je nezbytné vytvořit systém pro porovnávání údajů o jejich otiscích prstů a ð zobrazení obličeje ï.
 ê 603/2013 šestý bod odůvodnění
 ð nový
 (6)K dosažení tohoto cíle je nezbytné vytvořit systém zvaný „Eurodac“, který se skládá z ústředního systému, který bude pracovat s počítačovou ústřední databází údajů o otiscích prstů ð a zobrazeních obličeje ï , a z elektronických prostředků předávání údajů mezi členskými státy a ústředním systémem (dále jen „komunikační infrastruktura“).
 ò nový
 (7)Pro účely použití a provádění nařízení (EU) č. [.../...] je rovněž nezbytné zajistit, aby existovala oddělená bezpečná komunikační infrastruktura, kterou orgány členských států příslušné pro azyl budou moci využít pro výměnu informací týkajících se žadatelů o mezinárodní ochranu. Tento bezpečný prostředek elektronického přenosu je označován jako „DubliNet“ a měl by být spravován a provozován agenturou eu-LISA.
 ê 603/2013 sedmý bod odůvodnění (přizpůsobený)
 (8)V Haagském programu se vyzývá ke zlepšení přístupu do stávajících systémů evidence údajů v Unii. Stockholmský program pak vyzývá k cílenému shromažďování údajů a rozvoji výměny informací a jejích nástrojů, který vychází z potřeb souvisejících s vymáháním práva.
 ò nový
 (9)V roce 2015 vynesla uprchlická a migrační krize do popředí problémy, jimž čelí některé členské státy při snímání otisků prstů neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kteří se pokusili vyhnout postupům pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu. Ve sdělení Komise ze dne 13. května 2015 s názvem „Evropský program pro migraci“
 28
 se uvádí, že „členské státy musí také plně provést pravidla týkající se snímání otisků prstů migrantů na hranicích“ a dále se navrhuje, že „Komise se bude rovněž zabývat tím, jak by bylo možné prostřednictvím systému Eurodac využít větší množství biometrických údajů (např. využití technik rozpoznávání obličeje prostřednictvím digitálních fotografií)“.
 (10)S cílem pomoci členským státům překonat problémy v souvislosti s nedodržováním postupu snímání otisků prstů toto nařízení rovněž v krajním případě povoluje porovnání zobrazení obličeje bez otisků prstů, jestliže otisky prstů státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti není možné sejmout, jelikož jejich konečky prstů jsou poškozeny, záměrně či nikoli, nebo amputovány. Členské státy by se měly všemi možnými způsoby snažit zajistit, že v případě nesouladu na základě jiných důvodů, než je stav konečků prstů dotyčné osoby, bude možné subjektu