text:
 |
 52012PC0406
 Návrh ROZHODNUTÍ RADY určené Španělsku a týkající se konkrétních opatření pro posílení finanční stability /* COM/2012/0406 final - 2012/0198 (NLE) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Španělsko se v nedávné době na
 finančních trzích dostalo pod narůstající tlak. Tržní nejistota se
 týká především situace v bankovním sektoru, jenž byl
 nepříznivě zasažen splasknutím bubliny v odvětví
 nemovitostí a stavebnictví a hospodářskou recesí, která následovala.
 V důsledku toho se v několika španělských bankách
 nahromadily velké zásoby problematických aktiv, které budí obavy o
 životaschopnost některých těchto bank.
 Dne 9. června byla Euroskupina
 informována o záměru španělských orgánů požádat o finanční
 pomoc na rekapitalizaci bankovního sektoru ve Španělsku. Euroskupina
 prohlásila, že je ochotna na tuto žádost odpovědět kladně a že
 je odhodlána poskytnout Španělsku finanční pomoc zahrnující
 odhadované kapitálové požadavky spolu s dodatečnou rezervou, jejichž výše
 se celkem odhaduje na 100 miliard EUR.
 Dne 25. června 2012 požádala
 španělská vláda o vnější finanční pomoc v souvislosti
 s probíhající restrukturalizací a rekapitalizací španělského
 bankovního sektoru. Formální žádost byla podána poté, co byly dne 21.
 června 2012 zveřejněny výsledky první etapy nezávislého
 posouzení rozvah bank. O pomoc se žádá na základě podmínek finanční
 pomoci pro rekapitalizaci finančních institucí Evropského nástroje
 finanční stability (EFSF).
 V návaznosti na tuto žádost Evropská
 komise ve spojení s ECB, Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA) a MMF
 provedla nezávislé posouzení způsobilosti žádosti Španělska o
 uvedenou pomoc. Toto posouzení dospělo k závěru, že Španělsko
 podmínky způsobilosti splňuje.
 Na summitu eurozóny dne 29. června 2012
 představitelé států a vlád upřesnili, že pomoc následně
 převezme Evropský mechanismus stability (ESM), až bude zahájen plný provoz
 této instituce, a to aniž by získal přednostní status. Až bude zřízen
 jednotný mechanismus dohledu nad bankami v eurozóně za účasti
 ECB, mohl by mít ESM možnost rekapitalizovat banky přímo pomocí nového
 nástroje.
 2012/0198 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 určené Španělsku a týkající se
 konkrétních opatření pro posílení finanční stability
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 136 odst. 1 písm. a) v souladu s postupem
 podle čl. 126 odst. 6 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Ustanovení čl. 136 odst.
 1 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie umožňuje, aby byla
 přijata opatření týkající se členských států, jejichž
 měnou je euro, k posílení koordinace jejich rozpočtové kázně a
 dohledu nad ní.
 (2) Bohatá nabídka levného
 externího financování v prvním desetiletí 21. století byla ve
 Španělsku hybnou silou rozmachu domácí poptávky a aktiv založeného na
 úvěrech, který se soustředil zejména na nemovitosti. Španělský
 bankovní sektor byl nepříznivě zasažen splasknutím bubliny v
 odvětví nemovitostí a stavebnictví a hospodářskou recesí, která
 následovala. V důsledku toho španělské banky s výjimkou
 několika velkých a mezinárodně diverzifikovaných úvěrových
 institucí do značné míry přišly o přístup k velkoobchodním
 trhům financování za přijatelných podmínek, a staly se tak vysoce
 závislými na refinancování ze strany Eurosystému. V důsledku
 dopadů, jaké mělo snížení ratingu na dostupnost zajištění, se
 kromě toho značně snížila jejich úvěruschopnost.
 (3) Výrazný pokles ekonomiky,
 k němuž došlo v posledních letech


text:
a který má velmi negativní
 vliv na zaměstnanost a nezaměstnanost, podstatně zhoršil
 rozpočtovou situaci Španělska. Podle aktualizace prognózy útvarů
 Komise z jara roku 2012 je schodek veřejných financí v roce 2012
 odhadován na 6,3 % HDP, přičemž program stability na rok 2012 a návrh
 zákona o rozpočtu na rok 2012 očekávaly schodek ve výši 5,3 % HDP.
 Hrubý veřejný dluh vzrostl v roce 2011 na 68,5 % HDP a podle aktualizace
 prognózy útvarů Komise z jara roku 2012 se očekává, že se v roce
 2012 zvýší na 80,9 % HDP a v roce 2013 na 86,8 %, za předpokladu
 nezměněné politiky, a ve všech letech tak překročí
 referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Rizika spojená s
 makroekonomickým scénářem a rozpočtovými cíli, jakož i s dalšími
 záchrannými finančními opatřeními mohou přispět
 k dalšímu nárůstu veřejného dluhu. Vzhledem k tomuto vývoji
 Rada dne 10. července 2012 vydala Španělsku podle čl. 126
 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie doporučení, aby do roku 2014
 odstranilo nadměrný schodek.
 (4) Španělské orgány
 přijaly k řešení problémů v bankovním sektoru
 řadu důležitých opatření. Patří mezi ně
 vyčištění rozvah bank, zvýšení minimálních kapitálových
 požadavků, restrukturalizace odvětví spořitelen a výrazné
 zvýšení požadavků na vytváření opravných položek k úvěrům
 souvisejícím s výstavbou nemovitostí a zabavenými zastavenými aktivy.
 Uvedená opatření však nepostačují ke zmírnění tržního tlaku.
 (5) V únoru 2011
 španělské orgány zvýšily minimální poměr kapitálu („capital
 principal“) na 8 % rizikově vážených aktiv bank a stanovily bankám
 lhůtu do září 2011, aby tomuto novému předpisu vyhověly.
 Pro banky, které jsou více závislé na velkoobchodním financování a pro které je
 typický omezený přístup na trh, byl minimální poměr kapitálu zvýšen
 na 10 %. V únoru a květnu 2012 nové právní předpisy
 nařídily bankám, aby si vytvářely vyšší opravné položky a kapitálové
 rezervy vůči možným ztrátám ze splácených i nesplácených
 úvěrů pocházejících z aktiv v odvětví nemovitostí a stavebnictví
 vytvořených v minulosti. Celkový očekávaný objem těchto
 nových požadavků na opravné položky činí přibližně 84
 miliard EUR.
 (6) K dubnu 2012 dosahoval
 celkový hrubý finanční příspěvek španělského státu (bez
 záruk na vydání dluhopisů) přibližně 34 miliard EUR (3,2 % HDP).
 Kapitálová podpora byla poskytnuta prostřednictvím Fondu pro řádnou
 restrukturalizaci bank (FROB) s kapitálem ve výši 15 miliard EUR,
 z toho 9 miliard EUR již bylo splaceno. Stát rovněž poskytl záruky za přednostní dluhopisy vydané
 bankami ve výši okolo 86 miliard EUR (z této celkové částky jsou
 dosud nevyužité záruky ve výši asi 58 miliard EUR). Přestože měl
 FROB k dubnu 2012 dosud zbývající kapacitu pro financování ve výši asi 27
 miliard EUR, dostupná podpora domácího veřejného sektoru nebude
 postačovat k tomu, aby poskytla dostatečně velkou podporu
 pro požadované systémové vyčištění bankovního sektoru.
 (7) Obavy ohledně
 potřeby další rekapitalizace bankovního sektoru přispěly ke
 zvyšujícímu se tržnímu tlaku na španělské vládní dluhopisy. Na
 přelomu června a července 2012 výnosy státních dluhopisů
 značně překročily 500 bazických bodů, a zvýšily tak
 náklady na financování španělského státu. Kvůli rostoucí úrokové
 zátěži je úkol konsolidace veřejných financí ve Španělsku a
 nápravy nadměrného schodku ještě obtížnější. Komplexní
 restrukturalizace a rekapitalizace

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
bankovního sektoru je proto významnou
 součástí zmenšování tlaku na veřejné finance.
 (8) Dne 25. června 2012
 španělské orgány oficiálně požádaly o finanční pomoc
 v souvislosti s probíhající restrukturalizací a rekapitalizací
 španělského bankovního sektoru. O pomoc se žádá na základě podmínek
 finanční pomoci pro rekapitalizaci finančních institucí Evropského
 nástroje finanční stability (EFSF). Poskytovaná pomoc je podmíněna
 specifickými závazky finančního sektoru. Tyto závazky by měly být plně
 v souladu s koordinačními opatřeními přijatými
 v rámci Smluv EU, zejména s opatřeními stanovenými tímto
 rozhodnutím.
 (9) Zvýšení dlouhodobé odolnosti
 španělského bankovního sektoru má zásadní význam pro zachování
 finanční stability ve Španělsku a zamezení rozšíření
 finančních obtíží na ostatní ekonomiky eurozóny, a tedy pro zabránění
 nepříznivým důsledkům pro řádné fungování ekonomiky a
 hospodářské a měnové unie. Opatření dosud přijatá
 k řešení těchto problémů nejsou zcela dostačující.
 Vedle závazků Španělska v rámci postupu při nadměrném
 schodku a doporučení pro řešení makroekonomické nerovnováhy
 v rámci evropského semestru jsou proto nutná další opatření.
 Španělsko by zejména mělo provést další specifická opatření,
 která budou účinně řešit aktiva z minulosti, obnoví tržní
 financování, sníží závislost bank na likviditní podpoře centrální banky a
 posílí mechanismy pro identifikaci rizik a krizové řízení.
 (10) V rámci celkové strategie
 má klíčový význam účinné řešení problému aktiv z minulosti
 tím, že se bude požadovat jednoznačné vyjmutí problematických aktiv bank,
 které jsou příjemci podpory, z jejich rozvah. To by se mělo
 týkat zejména úvěrů souvisejících s výstavbou nemovitostí a
 zabavenými zastavenými aktivy. Takové vyjmutí by odstranilo zbylé pochyby o
 kvalitě rozvah bank a umožnilo by jim lépe vykonávat jejich funkci
 finančního zprostředkování.
 (11) Zvýšení transparentnosti
 rozvah bank tímto způsobem může dále usnadnit řádné zmenšení
 expozice bank vůči odvětví nemovitostí, obnovilo by tržní
 financování a snížilo závislost bank na likviditní podpoře centrální
 banky.
 (12) Pro zajištění
 řádného rámce pro španělský bankovní sektor je nutné posílit
 mechanismy pro identifikaci rizik a krizové řízení. Efektivní strategie by
 měla zahrnovat změny zaměřené na posílení regulačního
 a dohledového rámce se zohledněním zkušeností z finanční krize.
 V souladu s osvědčenými mezinárodními postupy by také
 měly být posíleny mechanismy správy a řízení společností,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 1. Španělsko musí
 přiměřeně rekapitalizovat a důkladně
 restrukturalizovat svůj bankovní systém. V tomto smyslu Španělsko
 vyvine za koordinace s Evropskou komisí a za konzultace s ECB
 strategii pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost španělských
 bank, která určí, jak zajistit, že budou moci působit bez další státní
 podpory.
 2. Klíčové složky této
 strategie představuje reforma slabých segmentů španělského
 bankovního sektoru a posílení regulačního a dohledového rámce bankovního
 sektoru.
 3. Reforma slabých segmentů
 španělského bankovního sektoru sestává z těchto tří
 prvků:
 a) určení kapitálových potřeb
 jednotlivých bank pomocí komplexního přezkumu kvality aktiv bankovního
 sektoru a zátěžových testů jednotlivých bank na základě
 uvedeného přezkumu kvality aktiv;
 b) rekapitalizace, restrukturalizace a/nebo
 řádného řešení problémů slabých bank na základě plánů
 řešení případného nedostatku kapitálu identifikovaného zátěžovým
 testem;
 c) u bank, kterým je pro jejich
 rekapitalizaci poskytována veřejná podpora, oddělení aktiv a
 převod znehodnocených aktiv na externí společnost spravující aktiva.
 4. V zájmu zajištění
 řádného rámce pro bankovní sektor Španělsko rovněž


text:
posílí
 regulační a dohledový rámec, jakož i správu a řízení. Strategie
 zahrnuje mimo jiné tato opatření:
 a) španělským úvěrovým institucím
 se uloží povinnost zvýšit poměr svého kmenového kapitálu tier 1
 nejméně na 9 %;
 b) od 1. ledna 2013 se španělským
 úvěrovým institucím uloží povinnost uplatňovat definici kapitálu
 stanovenou nařízením o kapitálových požadavcích;
 c) přezkoumá se právní rámec pro
 opravné položky k úvěrům. Španělské orgány na základě
 zkušeností z finanční krize zejména předloží návrhy na reformu
 stálého rámce pro opravné položky k úvěrům se zohledněním
 dočasných opatření zavedených v minulých měsících, jakož i
 rámce EU pro účetnictví;
 d) provozní nezávislost Banco de España se
 dále posílí; na Banco de España se převedou pravomoci ministerstva
 hospodářství k ukládání sankcí a vydávání licencí ve vztahu
 k bankovnímu sektoru;
 e) na základě interního auditu se dále
 posílí dohledové postupy Banco de España;
 f) v zájmu zamezení možným
 střetům zájmu se přezkoumají mechanismy správy a řízení
 agentur finanční záchranné sítě (FROB a FGD);
 g) posílí se pravidla správy a řízení
 odvětví spořitelen a bank ve vlastnictví spořitelen;
 h) posílí se ochrana spotřebitelů,
 právní předpisy v oblasti cenných papírů a sledování dodržování
 předpisů příslušnými orgány.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Španělsku.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí se vyhlašuje v Úředním
 věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za
 Radu
 předseda


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 31.10.2019
 COM(2019) 556 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Společném výboru pro provádění dohody (SVPD) zřízeném podle článku 18 dobrovolné dohody o partnerství mezi Evropskou unií a Vietnamskou socialistickou republikou o prosazování práva, správě a obchodu v oblasti lesnictví, pokud jde o přijetí jeho jednacího řádu
 PŘÍLOHA
 JEDNACÍ ŘÁD SPOLEČNÉHO VÝBORU PRO PROVÁDĚNÍ DOHODY
 zřízeného dobrovolnou dohodou o partnerství mezi Evropskou unií a Vietnamskou socialistickou republikou o prosazování práva, správě a obchodu v oblasti lesnictví (dále jen „dohoda“)
 Článek 1
 Složení a předsednictví
 1. Společný výbor pro provádění dohody (dále jen „výbor“) jedná ve složení, jež stanoví článek 18 dohody.
 2. Spolupředsedy výboru jsou vedoucí delegace Evropské unie ve Vietnamské socialistické republice jménem Evropské unie a náměstek ministra zemědělství a rozvoje venkova jménem Vietnamské socialistické republiky (dále jen „strany“).
 Článek 2
 Zastoupení
 Strany se vzájemně informují o zamýšleném složení svých delegací před každým zasedáním výboru.
 Článek 3
 Pozorovatelé a odborníci
 Předsedové výboru mohou po dohodě se stranami přizvat k účasti na zasedáních odborníky a pozorovatele, aby poskytli informace ke konkrétním tématům a užitečné informace pro provádění dohody.
 Článek 4
 Pracovní skupiny a pomocné orgány
 Smluvní strany výboru mohou po vzájemné dohodě zřizovat pracovní skupiny nebo jiné pomocné orgány, včetně:
 (i) společných zasedání odborníků, kteří podle potřeby podpoří práci výboru na technické úrovni a posoudí technické otázky,
 (ii) jakýchkoli jiných orgánů, které výbor považuje za vhodné.
 Článek 5
 Sekretariát
 Úředník delegace Evropské unie ve Vietnamské socialistické republice a úředník lesní správy, která podléhá ministerstvu zemědělství a rozvoje venkova Vietnamské socialistické republiky, společně působí jako sekretariát výboru, který poskytuje administrativní podporu jemu a orgánům, které se výbor rozhodne zřídit.
 Článek 6
 Korespondence
 1. Zástupci stran zodpovědnými za úřední komunikaci ohledně provádění dohody jsou vedoucí delegace Evropské unie ve Vietnamské socialistické republice a náměstek ministra zemědělství a rozvoje venkova Vietnamské socialistické republiky, jak je stanoveno v článku 20 dohody.
 2. Veškerá korespondence určená výboru se zasílá jeho sekretariátu.
 3. Sekretariát zajistí, aby korespondence určená výboru byla zasílána oběma jeho předsedům a případně rozesílána všem ostatním členům výboru jako dokumenty uvedené v článku 9 tohoto jednacího řádu.
 4. Korespondenci od předsedů výboru zasílá adresátům sekretariát a případně ji rozesílá všem ostatním členům výboru jako dokumenty uvedené v článku 9 tohoto jednacího řádu.
 Článek 7
 Zasedání
 1. Výbor zasedá v prvních dvou letech alespoň dvakrát ročně a poté alespoň jednou ročně, a to v den a s programem jednání, na nichž se strany předem dohodnou.
 2. Každá ze stran si může vyžádat dodatečná zasedání, kdykoli to okolnosti vyžadují, dohodnou-li se tak strany. Tato dodatečná zasedání se po vzájemné dohodě mohou konat osobně nebo prostřednictvím videokonference.
 3. Zasedání výboru svolává jeho sekretariát.
 Článek 8
 Program jednání
 1. Předběžný program jednotlivých zasedání výboru vypracuje jeho sekretariát na základě návrhů jednotlivých stran. Je zaslán předsedům a členům výboru nejpozději patnáct (15) pracovních dnů před zahájením zasedání.
 2. Doplnění nebo změny programu jednání musí sekretariát obdržet nejpozději deset (10) pracovních dnů před zahájením zasedání,


text:
avšak tyto body nebudou do předběžného programu zahrnuty, pokud sekretariát neobdrží příslušné podklady nejpozději deset (10) pracovních dnů před konáním zasedání.
 3. Program jednání schvaluje výbor na začátku každého zasedání. Pokud se obě strany společně dohodnou, mohou být na program jednání zařazeny i další body, které nejsou uvedeny v předběžném programu jednání.
 4. Se souhlasem stran může sekretariát lhůty uvedené v odstavci 1 zkrátit, aby se zohlednily okolnosti konkrétního případu.
 Článek 9
 Dokumenty
 Obě strany zašlou sekretariátu všechny příslušné dokumenty nejméně deset (10) pracovních dnů před následujícím zasedáním výboru. Pokud dokumenty nebudou mít nutně dopad na jednání výboru, lze je zaslat kdykoli před jeho následujícím zasedáním.
 Článek 10
 Rozhodnutí a doporučení
 1. Je-li k tomu výbor dohodou zmocněn, přijímá rozhodnutí a doporučení na základě vzájemné dohody.
 2. V období mezi zasedáními může výbor přijímat rozhodnutí nebo doporučení písemným postupem, jestliže se tak obě smluvní strany dohodnou. Písemný postup spočívá ve výměně nót mezi smluvními stranami. Spolupředsedové mají pravomoc vyměňovat si tyto nóty a potvrzovat případné souhlasy s rozhodnutími.
 3. Rozhodnutí a doporučení výboru nesou označení „rozhodnutí“, případně „doporučení“ a následuje za nimi pořadové číslo, datum přijetí a popis předmětu. V každém rozhodnutí je stanoven den, ke kterému vstupuje v platnost.
 4. Rozhodnutí a doporučení přijatá výborem ověří zástupce Evropské unie ve Vietnamské socialistické republice a ministerstvo zemědělství a rozvoje venkova jménem Vietnamské socialistické republiky.
 5. Rozhodnutí a doporučení se zasílají oběma spolupředsedům uvedeným v článku 20 dohody.
 Článek 11
 Zápis z jednání
 1. Obě strany společně připraví zápis z jednání na závěr každého zasedání výboru. Zápis z jednání je podepsán a zveřejněn.
 2. Zápis z jednání obsahuje všechna prohlášení nebo rozhodnutí, o jejichž zahrnutí požádala jedna ze stran.
 3. Zápis z jednání je vyhotoven v angličtině a vietnamštině.
 Článek 12
 Terénní mise
 Pokud jedna ze stran požádá o provedení společné mise v terénu související s dohodou, obě strany se vzájemně dohodnou na mandátu a načasování mise.
 Článek 13
 Jazyky
 1. Pracovními jazyky výboru jsou angličtina a vietnamština.
 2. Výbor jedná a přijímá svá rozhodnutí a doporučení na základě dokumentů a návrhů vyhotovených v angličtině a vietnamštině.
 Článek 14
 Výdaje
 Každá strana hradí výdaje, které jí vzniknou v důsledku účasti na zasedáních výboru, a to jak výdaje na pracovníky, cestovné a stravné, tak poštovné a telekomunikační poplatky.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 31.10.2019
 COM(2019) 556 final
 2019/0244(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Společném výboru pro provádění dohody (SVPD) zřízeném podle článku 18 dobrovolné dohody o partnerství mezi Evropskou unií a Vietnamskou socialistickou republikou o prosazování práva, správě a obchodu v oblasti lesnictví, pokud jde o přijetí jeho jednacího řádu.
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí stanovujícího postoj, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Společném výboru pro provádění dohody (dále jen „SVPD“) zřízeném podle článku 18 dobrovolné dohody o partnerství mezi Evropskou unií a Vietnamskou socialistickou republikou o prosazování práva, správě a obchodu v oblasti lesnictví ve spojitosti s plánovaným přijetím jeho jednacího řádu
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Dobrovolná dohoda


text:
o partnerství mezi Evropskou unií a Vietnamskou socialistickou republikou o prosazování práva, správě a obchodu v oblasti lesnictví
 Cílem dobrovolné dohody o partnerství mezi Evropskou unií a Vietnamskou socialistickou republikou o prosazování práva, správě a obchodu v oblasti lesnictví (dále jen „dohoda“) je zajistit, aby veškeré dřevo a dřevařské výrobky, na něž se vztahuje tato dohoda, dovážené do Evropské unie z Vietnamské socialistické republiky byly získávány zákonným způsobem. Toho bude dosaženo vytvořením a uplatňováním vietnamského systému zajišťování zákonného původu dřeva (dále jen „VNTLAS“), kterým bude ověřeno, že dřevo a dřevařské výrobky byly získány zákonně, a zajištěno, aby do Unie byly vyváženy pouze zásilky, které byly takto ověřeny. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. června 2019.
 2.2.Společný výbor pro provádění dohody
 SVPD stanovený v článku 18 dohody a podrobněji popsaný v příloze IX dohody slouží k usnadnění správy, monitorování a posuzování této dohody. SVPD rovněž usnadňuje dialog a výměnu informací mezi smluvními stranami dohody. SVPD rozhoduje na základě konsensu. Výboru spolupředsedají náměstek ministra zemědělství a rozvoje venkova a vedoucí delegace Evropské unie ve Vietnamské socialistické republice.
 2.3.Zamýšlený akt SVPD
 Během prvního zasedání, které proběhne od 11. do 15. listopadu 2019, má SVPD přijmout svůj jednací řád (dále jen „zamýšlený akt“).
 Účelem zamýšleného aktu je upravit způsob spolupráce smluvních stran dohody v rámci SVPD. Popisuje jeho složení, možnost zřízení pomocných orgánů v jeho rámci, jeho sekretariát a organizaci zasedání SVPD. Zamýšlený akt stanoví, že SVPD je v souladu s dohodou zmocněn přijímat rozhodnutí a doporučení na základě konsenzu prostřednictvím písemného postupu, který spočívá ve výměně nót.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Zamýšlený akt stanoví postoj, který má být zaujat jménem Unie v SVPD, který byl zřízen v souladu s článkem 18 dohody, pokud jde o přijetí jednacího řádu SVPD.
 Smluvní strany dohody se dohodly na návrhu jednacího řádu. S výhradou rozhodovacích postupů Unie by měl být přijat na prvním zasedání SVPD, které je plánováno na listopad 2019.
 Připojený jednací řád SVPD je velmi podobný těm, které přijaly společné prováděcí výbory zřízené jinými dobrovolnými dohodami o partnerství.
 Přijetí tohoto dokumentu je zásadní pro uskutečňování ustanovení dohody. Konkrétně umožňuje, aby SVPD prováděl ustanovení článků 9 (přetrvávající neshody nebo obtíže vzniklé při konzultacích týkajících se licencí FLEGT), 10 (stížnosti podané nezávislým hodnotitelem postoupené SVPD), 12 (oznámení, vydání nezávislého posouzení režimu licencí FLEGT a doporučení data, k němuž začnou plně fungovat licence FLEGT), 18 (zřízení a fungování Smíšeného výboru pro provádění dohody) dohody a přílohy IX dohody (funkce Společného výboru pro provádění dohody).
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem


text:
Unie“
 1
 .
 4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Výbor SVPD je orgánem zřízeným dohodou, konkrétně Dobrovolnou dohodou o partnerství mezi Evropskou unií a Vietnamskou socialistickou republikou o prosazování práva, správě a obchodu v oblasti lesnictví.
 Akt, který má SVPD přijmout, představuje akt s právními účinky, neboť upravuje způsob, jakým smluvní strany dohody spolupracují při provádění dohody, a to i s ohledem na případné změny jejích příloh.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tedy čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se obecně týká fungování mezinárodních orgánů zřízených na základě dohody. Z toho vyplývá, že oblast, do které dané rozhodnutí spadá, musí být určena s ohledem na dohodu v celém jejím rozsahu (věc C-244/17, Komise v. Rada (Kazachstán), ECLI:EU:C:2018:662). Cílem dohody je poskytnout právní rámec za účelem zajištění, aby veškeré dřevo a dřevařské výrobky, na něž se dohoda vztahuje, dovážené z Vietnamské socialistické republiky do Evropské unie byly získány zákonně. Hlavní složkou dohody je společná obchodní politika.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí jsou tudíž čl. 207 odst. 3 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 207 odst. 2 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 2019/0244 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Společném výboru pro provádění dohody (SVPD) zřízeném podle článku 18 dobrovolné dohody o partnerství mezi Evropskou unií a Vietnamskou socialistickou republikou o prosazování práva, správě a obchodu v oblasti lesnictví, pokud jde o přijetí jeho jednacího řádu.
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 3 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dobrovolná dohoda o partnerství mezi Evropskou unií a Vietnamskou socialistickou republikou o prosazování práva, správě a obchodu v oblasti lesnictví (dále jen „dohoda“) byla uzavřena Unií rozhodnutím Rady (EU) 2019/854 ze dne 15. dubna 2019
 2
 a vstoupila v platnost dne 1. června 2019.
 (2)Podle čl. 18 odst. 3 dohody přijímá Společný výbor pro provádění dohody (SVPD) svůj jednací řád.
 (3)SVPD má svůj jednací řád přijmout na zasedání konaném dne 13. listopadu 2019.
 (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v SVPD, neboť jednací řád bude pro Unii závazný.
 (5)SVPD by měl na


text:
svém prvním zasedání přijmout jednací řád připojený k tomuto rozhodnutí, aby byla zajištěna hladká a transparentní spolupráce Evropské unie a Vietnamské socialistické republiky od samého počátku provádění dohody a následně režimu licencí EU pro prosazování práva, správu a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT),
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 1.Postoj, který má být jménem Unie zaujat na prvním zasedání SVPD, vychází z návrhu jednacího řádu SVPD připojeného k tomuto rozhodnutí.
 2.Drobné změny návrhu jednacího řádu připojeného k tomuto rozhodnutí mohou s ohledem na vývoj na nadcházejícím zasedání konference smluvních stran odsouhlasit zástupci Unie bez dalšího rozhodnutí Rady, a to v konzultaci s členskými státy během koordinačních zasedání na místě.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda
 (1)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52008PC0075
 Návrh nařízení Rady, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky /* KOM/2008/0075 konečném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 13.2.2008KOM(2008) 75 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká uplatnění nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“) v řízení týkajícím se dovozů určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Komise (ES) č. 1066/2007, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovozy určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |Právní stránka návrhu |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 21. prosince 2006 zahájila Komise antidumpingové šetření ve věci dovozů určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky do Společenství. Nařízením (ES) č. 1066/2007 ze dne 17. září 2007 Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na tyto dovozy. Přiložený návrh nařízení Rady se zakládá na konečných zjištěních o dumpingu, újmě, příčinných souvislostech a zájmu Společenství, která potvrdila prozatímní zjištění, a zavádí některé změny výpočtu dumpingového rozpětí, a tedy i cla. Proto se navrhuje, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které by mělo být do 14. března 2008 vyhlášeno v Úředním věstníku. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba v návrhu uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |Rozpočtové


text: důsledky |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ(1) Komise nařízením (ES) č. 1066/2007[2] (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovozy elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820 10 0010) a který pochází z Jihoafrické republiky.(2) Připomíná se, jak je stanoveno v 8. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).B. NÁSLEDNÉ ŘÍZENÍ(3) Po uložení prozatímního antidumpingového cla na dovozy elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky obdržely všechny zúčastněné strany skutečnosti a úvahy, ze kterých vycházela prozatímní opatření. Rovněž dostaly možnost slyšení. Některé zúčastněné strany předložily písemné připomínky a byla vyslechnuta jedna zúčastněná strana, která požádala o slyšení.(4) Komise dále vyhledávala a ověřovala veškeré informace, které pokládala za nezbytné pro konečné zjištění. Po uložení prozatímních opatření byla provedena inspekce na místě v prostorách společnosti Delta EMD Australia Pty Ltd. za účelem ověření jejích zisků na domácím trhu.(5) Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy, a bylo-li to vhodné, byla zjištění patřičně pozměněna.C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK1. Dotčený výrobek(6) Jeden uživatel tvrdil, že proto, že elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek nelze používat v alkalických bateriích, není elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek zaměnitelný a nejedná se o jeden výrobek. Je nutno připomenout, že na rozdíl od přirozených oxidů manganičitých, chemické oxidy manganičité nebo tepelně ošetřené elektrolytické oxidy manganičité, elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek a elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně mají totožné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti. I když je nelze zaměnit při výrobě alkalických baterií, oba se používají v podstatě pro tytéž účely, tj. při výrobě suchých článků. Proto je třeba výše uvedený argument zamítnout.(7) Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky a důkazy, potvrzuje se 9. až 13. bod odůvodnění prozatímního nařízení.2. Obdobný výrobek(8) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k obdobnému výrobku, potvrzuje se 14. a 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení.D. DUMPING1. Běžná hodnota(9) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k metodice použité k určení běžné hodnoty, potvrzuje se 16. až 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.(10) Na základě připomínek obdržených v souvislosti se stanovením zisku popsaným ve 27. a 28. bodě odůvodnění a další inspekce na místě byla metodika zrevidována. Zejména bylo zjištěno, že zisk, kterého dosáhla společnost ve spojení Delta EMD


text: Australia Pty Ltd, nemohl být využit, neboť se netýkal dotčeného výrobku. Co se týče USA, mělo se za to, že na ziskové rozpětí mohou mít vliv jiné faktory. Za těchto okolností se zdálo vhodnější založit ziskové rozpětí na údajích, které se týkají šetřené země, zejména na dlouhodobé úrokové sazbě z komerčních úvěrů ve výši 10,75 % používané v Jihoafrické republice v průběhu období šetření. Jelikož neexistovaly žádné jiné spolehlivé údaje o ziskovém rozpětí, kterého mohl dotčený výrobek dosáhnout, byla tato metoda považována za konzervativní, přiměřenou a nejvhodnější ve smyslu čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Navíc se jedná o stejné ziskové rozpětí, jaké bylo zjištěno v Indii u obdobného výrobku.(11) Po předběžném sdělení informací uvedl vyvážející výrobce řadu úprav v souvislosti s náklady zahrnutými do běžné hodnoty, zejména nakládání s odpady, kupní cenu surovin a určité rozdělení prodejních, správních a režijních nákladů vykázaných jako skupina nákladů. Žádné z těchto tvrzení nebylo považováno za odůvodněné, neboť je nebylo možné ověřit nebo byla v rozporu s účetnictvím.(12) Společnost také uplatňovala snížení prodejních, správních a režijních nákladů použitých k výpočtu běžné hodnoty o rezervu na nároky na odškodnění vytvořenou pro prodej před obdobím šetření. Toto tvrzení bylo ověřeno na základě poskytnutých důkazů a prodejní, správní a režijní náklady byly upraveny, jak bylo požadováno.2. Vývozní ceny(13) Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny vývozní ceny podle 29. a 30. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.3. Srovnání(14) Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se tímto srovnání stanovené v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.4. Dumpingové rozpětí(15) Ve světle výše uvedeného konečný vážený průměr dumpingového rozpětí vyjádřený jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před proclením představuje:Společnost | Dumpingové rozpětí |Delta E.M.D. (Pty) Ltd. | 17,1 % |(16) Vzhledem k tomu, že k celostátnímu dumpingovému rozpětí použitelnému na všechny ostatní vývozce v Jihoafrické republice nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika určování celostátního dumpingového rozpětí uvedená v 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.E. ÚJMA1. Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství(17) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k výrobě ve Společenství a k výrobnímu odvětví Společenství, potvrzuje se 35. až 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení.2. Spotřeba Společenství(18) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ke spotřebě Společenství, potvrzuje se 39. a 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.3. Dovozy do Společenství z dotčené země(19) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k dovozům do Společenství z dotčené země, potvrzuje se 41. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.4. Situace výrobního odvětví Společenství(20) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k situaci výrobního odvětví Společenství, potvrzuje se 47. až 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.5. Závěr o újmě(21) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k tomuto aspektu, potvrzuje se 66. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST1. Účinek dovozů z Jihoafrické republiky(22) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo argumenty, potvrzuje se 73. až 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.2. Účinek ostatních činitelůDovoz z jiných třetích zemí(23) Několik zúčastněných stran tvrdilo, že ačkoliv objem dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v průběhu období šetření byl zanedbatelný, pouhá jeho přítomnost jakožto zdroj levného elektrolytického


text: oxidu manganičitého a globální nadbytek elektrolytického oxidu manganičitého ve světě dostaly ceny na trhu Společenství i ve světě pod tlak.(24) Je nutno podotknout, že šetření také ukázalo, jak uvedly některé jiné zúčastněné strany ve svých podáních, že dovoz elektrolytického oxidu manganičitého z ČLR v současnosti není pro uživatele alternativou, zvlášť v odvětví malých článků. Přechod z jednoho zdroje elektrolytického oxidu manganičitého na druhý (tzv. kvalifikace) je totiž časově a finančně náročný. Uživatelé si tak nemohou pružně vybírat zdroj elektrolytického oxidu manganičitého.(25) Je třeba poznamenat, že tento závěr potvrzuje nízká úroveň dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z ČLR, což ukazuje, že tento zdroj dovozu navzdory mnohem nižším cenám, než jsou průměrné dovozní ceny, uživatelé nepovažovali v průběhu období šetření za alternativu a nemohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Proto se argument zamítá a potvrzují se zjištění uvedená v 79. až 81. bodě odůvodnění.Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství(26) Některé zúčastněné strany tvrdily, že k poklesu domácího prodeje výrobního odvětví Společenství v průběhu období šetření došlo v důsledku skutečnosti, že se výrobní odvětví Společenství soustředilo na vývozní trh. Tento argument musel být zamítnut, neboť bylo zjištěno, že i když se objem vývozu výrobního odvětví Společenství v průběhu celého posuzovaného období (2002 až období šetření) zvýšil o 9 %, vývozní výkonnost nemohla nijak přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, jak je vysvětleno níže.(27) Zaprvé, jak bylo předběžně zjištěno, vývozní prodej výrobního odvětví Společenství byl po celé posuzované období ziskový. Dále, objem vývozu v průběhu období šetření klesl o -18 procentních bodů (v porovnání s rokem 2005), zatímco poměr vývozu ve výrobním objemu výrobního odvětví Společenství zůstal po celé posuzované období neměnný.(28) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, potvrzuje se 82. a 83. bod odůvodnění prozatímního nařízení.Další výrobci ve Společenství(29) Po sdělení prozatímních informací společnost Delta tvrdila, že skutečnost, že další výrobce ve Společenství CEGASA nespolupracoval, je náznakem toho, že neutrpěl újmu. Tento argument byl zamítnut, jelikož se jedná o pouhé tvrzení. Zaprvé, výše uvedený výrobce ve Společenství je v prvé řadě uživatelem elektrolytického oxidu manganičitého pro vlastní spotřebu za účelem své vlastní výroby baterií, tudíž prodej elektrolytického oxidu manganičitého není jeho prvořadou obchodní činností. Zadruhé, jelikož tento výrobce ve Společenství nespolupracoval, nelze vyvodit žádné závěry o činitelích újmy nebo o motivech, proč nespolupracoval. Navíc z odpovědí na dotazník pro uživatele lze předběžně zjistit, že prodej ostatních výrobců ve Společenství klesal současně se zvyšujícím se dumpingovým dovozem z Jihoafrické republiky.(30) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace, potvrzuje se 84. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.Snížení poptávky(31) Některé zúčastněné strany tvrdily, že ztrátu objemu prodeje výrobního odvětví Společenství způsobil přesun částí výroby jednoho uživatele, který nakupoval od výrobního odvětví Společenství, do zahraničí. Snížení poptávky by tedy způsobilo ztrátu objemu prodeje.(32) Ačkoliv jeden z hlavních uživatelů skutečně přemístil některé části své výroby v letech 2005 a 2006 do ČLR a současně poklesl objem prodeje výrobního odvětví Společenství tomuto uživateli v období šetření, tvořila tato ztráta malou část celkové ztráty objemu v průběhu období šetření. Navíc objem


text: prodaný výrobním odvětvím Společenství tomuto uživateli v průběhu období šetření zůstal na stejné úrovni jako před dvěma lety – v roce 2004 – a pak v roce 2005, kdy začal přesun výroby do zahraničí, vzrostl, zatímco celkový prodej výrobního odvětví Společenství v ES od roku 2004 do období šetření dramaticky klesl o -61 procentních bodů (-39 procentních bodů v roce 2005 a -22 v období šetření). Tvrzení bylo proto odmítnuto.(33) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, 87. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.Nárůst cen surovin(34) Vyvážející výrobce tvrdil, že vzhledem ke své konkurenční výhodě, že se nachází blízko dolů na manganovou rudu, a výhodným smluvním podmínkám s dodavatelem, společností ve spojení, neměl potíže absorbovat zvýšení cen surovin.(35) Tento argument byl zamítnut, protože neměl souvislost se zkoumáním příčinných souvislostí, jelikož bylo zjištěno, že navzdory svým údajným konkurenčním výhodám vyvážející výrobce praktikoval používání dumpingových cen.(36) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, potvrzuje se 88. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.Globální nadbytek elektrolytického oxidu manganičitého(37) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, a s ohledem na zjištění podle 23., 24. a 25. bodu odůvodnění výše se potvrzuje 91. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.Zvýšená konkurence mezi výrobci baterií(38) Po prozatímním sdělení informací společnost Delta napadla zjištění, že výrobci elektrolytického oxidu manganičitého mají významnou moc vyjednávat ceny s výrobci baterií kvůli omezenému použití elektrolytického oxidu manganičitého, tj. pouze při výrobě baterií. Tvrdila tedy, že vzhledem ke konkurenčnímu tlaku plynoucímu z vyjednávací pravomoci výrobci baterií uložili výrobcům elektrolytického oxidu manganičitého nízké ceny.(39) I když nelze popřít, že omezené využití elektrolytického oxidu manganičitého by mohlo do určité míry omezit moc výrobců elektrolytického oxidu manganičitého stanovit ceny, zdaleka nemůže vykompenzovat moc výrobců elektrolytického oxidu manganičitého, která vyplývá z omezené pružnosti uživatelů elektrolytického oxidu manganičitého měnit zdroje dodávek a z dostupnosti elektrolytického oxidu manganičitého vysoké čistoty (viz (23)., 24. a 25. bod odůvodnění výše). Jediná značná moc výrobců baterií při jednáních o ceně by mohla vyplývat z poměrné průhlednosti trhu elektrolytického oxidu manganičitého, jelikož do každoročních jednání o dodávkách s různými výrobci elektrolytického oxidu manganičitého vstupují současně. Výhody průhlednosti však opět vyvážil omezený výběr výrobců elektrolytického oxidu manganičitého, jejichž elektrolytický oxid manganičitý výrobci baterií již kvalifikovali – Delta a Tosoh. Tvrzení bylo proto odmítnuto.(40) Několik uživatelů tvrdilo, že ceny, jež jim účtovala společnost Delta, nejsou dumpingové a že nevyvíjejí tlak na výrobní odvětví Společenství. V této souvislosti nutno podotknout, že újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství se posuzuje jako celek; nelze vyjmout konkrétní společnosti, jelikož jejich situaci vyváží ostatní.(41) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy jiné argumenty, potvrzuje se 93. a 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení.Újma, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo(42) Společnost Delta tvrdila, že si výrobní odvětví Společenství způsobilo újmu samo kvůli rozhodnutím o restrukturalizaci společnosti Tosoh a investicím, které vedly ke snížení zaměstnanosti a ziskovosti.(43) V prozatímním nařízení bylo zjištěno, že k poklesu zaměstnanosti došlo hlavně v důsledku restrukturalizace společnosti Tosoh. Tvrzení, že ziskovost poklesla kvůli investicím, však musí být zamítnuto.


text: Zaprvé, největší část restrukturalizace a investic společnosti Tosoh se odehrála v roce 2004, kdy došlo ke kladné ziskovosti a dobré návratnosti investic. V důsledku těchto investic společnost Tosoh značně snížila své jednotkové výrobní náklady. Navzdory tomuto úsilí společnost Tosoh nedokázala svých investic v následujících letech využít. Kvůli zvyšujícímu se objemu dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky za ceny nižší než výrobní náklady ziskovost, návratnost investic a peněžní tok společnosti Tosoh poklesly a dosáhly výrazně záporné úrovně, jak bylo zjištěno v prozatímním nařízení.(44) Společnost Delta dále tvrdila, že újmu na zisku si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo v důsledku řídících rozhodnutí, která zahrnovala „neobvykle dlouhé odložení plateb zákazníkům“ a „nadměrně vysoké provize jeho zástupci“. Tyto argumenty byly zamítnuty na základě níže uvedených skutečností.(45) Nebylo zjištěno, že odložení plateb mělo podstatný dopad na likviditu nebo peněžní tok výrobního odvětví Společenství. Odložení plateb na delší dobu se kromě toho využilo ve snaze získat mírně vyšší ceny a zmírnit tak dopad dumpingových dovozů na ceny. Delší platební lhůty tedy nelze považovat za újmu, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo.(46) Kromě skutečnosti, že provize vyplácená zástupci nebyla shledána pro toto odvětví za neobvyklou, tento argument není relevantní, neboť výrobní náklady a ziskovost výrobního odvětví Společenství byla vypočítána na základě nákladů vzniklých společnosti Tosoh a jejím společnostem ve spojení, které pobírají provizi. Samotná provize je vnitropodnikovou platbou, a proto její výše nemá žádný dopad na konsolidovaný zisk, který byl použit k výpočtu újmy.3. Závěry o příčinných souvislostech(47) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, potvrzuje se 95. až 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení.G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ1. Zájem výrobního odvětví Společenství(48) Jelikož nebyly v tomto konkrétním ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, potvrzuje se 100. až 104. bod odůvodnění prozatímního nařízení.2. Zájem uživatelů(49) Některé zúčastněné strany tvrdily, že zmizení společnosti Tosoh nepoškodí výrobní odvětví baterií vzhledem k existenci společnosti Delta jakožto alternativního zdroje, a zachování výrobce ve Společenství tudíž není v zájmu Společenství. Tento argument byl zamítnut z těchto důvodů.(50) Zaprvé, nízké ceny praktikované společností Delta nelze považovat za udržitelné, jelikož jsou nižší než výrobní náklady. Zadruhé, s ohledem na omezenou pružnost uživatelů přejít z jednoho zdroje elektrolytického oxidu manganičitého na druhý, jelikož musí vyzkoušet (kvalifikovat) vhodnost „nového“ elektrolytického oxidu manganičitého pro svou výrobu baterií, mají pouze omezenou vyjednávací moc vůči výrobcům elektrolytického oxidu manganičitého, která se ještě více oslabí, pokud by zmizela společnost Tosoh.(51) V prozatímním nařízení bylo stanoveno, že cena elektrolytického oxidu manganičitého tvoří 10–15 % celkových nákladů na výrobu baterií. Dva ze tří spolupracujících uživatelů toto zjištění napadli, ale na podporu svého tvrzení nepředložili žádný důkaz. Jelikož uživatel, který tento údaj nenapadl, byl jediný, jehož údaje bylo možné ověřit v tomto řízení, potvrzují se prozatímní zjištění ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.(52) Uživatelé elektrolytického oxidu manganičitého opakovaně tvrdili, že nebudou schopni absorbovat antidumpingové clo, o které se zvýší cena elektrolytického oxidu manganičitého. Jsou pod tlakem kvůli zvýšení nákladů na jiné důležité suroviny a tvrdí, že si nemohou dovolit další tlak způsobený zvýšením ceny elektrolytického oxidu manganičitého.(53) Bez ohledu na zjištění


text: ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však úroveň antidumpingového cla nejeví ani jako srovnatelná se zvýšením cen ostatních materiálů používaných při výrobě baterií, k němuž došlo mezi lednem 2006 a lednem 2007 (cena mědi vzrostla o +119,73 %, niklu o +252,89 % a zinku o 181,10 %). Proto lze s konečnou platností potvrdit, že opatření budou mít na konkurenceschopnost tohoto výrobního odvětví malý dopad.(54) Také byl předložen argument, že finanční situace uživatelů ve Společenství se značně liší. V tomto ohledu nutno podotknout, že situace uživatelů se v analýze zájmu Společenství posuzuje jako celek.(55) Několik uživatelů tvrdilo, že výrobci baterií zaměstnávají daleko více lidí než výrobní odvětví Společenství a že kvůli antidumpingovým opatřením možná budou nuceni propustit zaměstnance, a dokonce přemístit výrobní závody. I když bylo potvrzeno, že počet zaměstnanců výrobců baterií je mnohem větší než počet zaměstnanců výrobního odvětví Společenství, nebyl předložen žádný důkaz, že uložení cel povede ke ztrátě zaměstnání. Proto v kontextu zjištění podle 52. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že cla nebudou mít významný dopad na uživatele, byl argument zamítnut.(56) Několik zúčastněných stran tvrdilo, že výrobní odvětví Společenství nedokáže uspokojit poptávku ve Společenství. Toto tvrzení bylo odmítnuto. Vzhledem k navrhované úrovni cla bude mít dovoz z Jihoafrické republiky i nadále přístup na trh Společenství, byť za nedumpingové ceny.(57) Jelikož nebyly v tomto konkrétním ohledu předloženy jiné argumenty, potvrzuje se 105. až 109. bod odůvodnění prozatímního nařízení.4. Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, ve Společenství(58) Dovozce Traxys France (zástupce společnosti Delta) tvrdil, že opatření vytlačí jeho dodavatele Delta z podnikání, což povede ke ztrátě 5–25 % zisků a pracovních míst. Tento argument byl zamítnut z důvodu, že vzhledem k omezenému dopadu na aktéry (výrobci baterií) opatření společnost Delta z podnikání nevytlačí, ale budou pouze působit proti nekalé soutěži, zachovají Tosoh na trhu Společenství a vytvoří rovné podmínky pro všechny dodavatele elektrolytického oxidu manganičitého a výrobce baterií.(59) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo důkazy, potvrzuje se 110. a 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení.5. Závěr k zájmu Společenství(60) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, potvrzuje se 112. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.H. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ1. Úroveň pro odstranění újmy(61) S ohledem na závěry učiněné ohledně dumpingu, z něj plynoucí újmy, příčinných souvislostí a zájmů Společenství by měla být uložena konečná opatření s cílem zabránit další újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.(62) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, potvrzuje se 115. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Rozpětí újmy bylo výrazně vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí.2. Konečná opatření(63) Ve světle předcházejících informací by v souladu s článkem 9 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši dumpingového rozpětí, neboť je nižší než rozpětí újmy vypočítané výše.(64) Vzhledem k rozsahu dumpingového rozpětí a vzhledem k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením.(65) Na základě výše uvedeného jsou navrhované konečné celní sazby tyto:Delta E.M.D (Pty) Ltd. | 17,1 % |Všechny


text: ostatní společnosti | 17,1 % |3. Závazek(66) Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě se mělo doporučit uložení konečného antidumpingového cla, nabídl vyvážející výrobce v Jihoafrické republice cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Výrobní odvětví Společenství bylo o této nabídce informováno a předložilo své poznámky.(67) Nabídka byla posouzena a bylo rozhodnuto odmítnout ji na základě následujících skutečností.(68) Je třeba poznamenat, že na trhu Společenství s elektrolytickým oxidem manganičitým funguje pouze omezený počet dodavatelů a že jihoafrický vývozce drží značný podíl na trhu (60–70 %). V průběhu období pro posouzení újmy vzrostl o 81 % a bylo ho dosaženo uplatňováním agresivních cen vývozů na úrovni pod výrobními náklady vývozce v průběhu období šetření.(69) Kromě toho, navzdory nestabilitě cen hlavních vstupů, jako jsou manganová ruda a energie, byly ceny dotčeného výrobku a obdobného výrobku relativně stabilní. Má se za to, že z důvodu dumpingových praktik se nestabilita výrobních nákladů v cenách dotčeného výrobku neodrazila.(70) Opatření založená na pevných minimálních cenách proto nemohou vyřešit změny v ceně elektrolytického oxidu manganičitého, které mohou vyplývat ze změn v cenách hlavních surovin, jakmile by byl tlak dumpingových výrobků na ceny samotným opatřením vyřešen. Kromě toho, vzhledem k tomu, že na trhu Společenství je jen omezený počet subjektů nakupujících elektrolytický oxid manganičitý, hrozí, že jakékoli opatření založené na minimální ceně by se mohlo stát referenční cenou na trhu, a tím by se omezila hospodářská soutěž, což by nebylo v zájmu Společenství,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovozy elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820 10 00 10) a který pochází z Jihoafrické republiky.2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobek vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoví takto:Společnost | Antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |Delta E.M.D. (Pty) Ltd. | 17,1 % | A828 |Všechny ostatní společnosti | 17,1 % | A999 |3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.Článek 2S konečnou platností se vyberou částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení Komise (ES) č. 1066/2007 z dovozu elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820 10 00 10) a který pochází z Jihoafrické republiky.Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda/předsedkyně[...] [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. L 243, 18.9.2007, s. 7.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 22.7.2019
 COM(2019) 341 final
 2019/0156(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru dohody o hospodářském partnerství zřízeném na základě Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, pokud jde o přijetí protokolu č. 1 o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru dohody o hospodářském partnerství zřízeném Prozatímní dohodou o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, pokud jde o plánované přijetí protokolu č. 1 k dohodě týkajícího se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé
 Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla podepsána Evropskou unií (dále jen „EU“) dne 28. července 2016
 1
 a prozatímně se provádí od 15. prosince 2016.
 Cílem dohody je a) umožnit Ghaně, aby měla lepší přístup na trh, jejž EU nabízí; b) podporovat udržitelný hospodářský rozvoj Ghany a posilovat její postupnou integraci do světového hospodářství; c) vytvořit zónu volného obchodu mezi Evropskou unií a Ghanou na základě společného zájmu prostřednictvím postupné liberalizace obchodu způsobem, jenž je v souladu s použitelnými pravidly Světové obchodní organizace a v souladu se zásadou asymetrie, při zohlednění specifických potřeb a omezení kapacit Ghany, pokud jde o úroveň a načasování závazků; d) stanovit vhodná pravidla pro řešení sporů a e) zavést příslušná institucionální ujednání.
 2.2.Výbor dohody o hospodářském partnerství
 Výbor dohody o hospodářském partnerství (dále jen „Výbor EPA“) je subjektem zřízeným v souladu s článkem 73 dohody. Skládá se ze zástupců EU a Ghany (dále jen „smluvní strany“) a předsedají mu společně zástupce EU a zástupce Ghany. Výbor EPA přijímá svůj jednací řád.
 Výbor EPA se zabývá všemi záležitostmi, které jsou nutné k provádění dohody, včetně rozvojové spolupráce. Při výkonu svých funkcí může Výbor EPA a) zřizovat zvláštní výbory nebo orgány nezbytné k provádění dohody a dohlížet na ně; b) scházet se v jakémkoli termínu, na němž se smluvní strany dohodnou; c) projednávat jakékoli otázky podle této dohody a přijímat vhodná opatření při výkonu svých funkcí; d) přijímat rozhodnutí nebo vydávat doporučení v případech stanovených v dohodě a e) přijímat změny této dohody.
 Výbor EPA může tuto dohodu, její provádění, fungování a uplatňování, je-li to nutné, přezkoumat a předložit smluvním stranám odpovídající návrhy na její změnu.
 2.3.Zamýšlený akt výboru
 Na příštím zasedání, které se bude konat v roce 2019, má Výbor EPA přijmout rozhodnutí o přijetí protokolu č. 1 k dohodě týkajícího se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce, na nichž se smluvní strany na technické úrovni dohodly v březnu 2019 (dále jen „zamýšlený akt“).
 Účelem zamýšleného aktu je zavedení společných a


text:
vzájemně se uplatňujících pravidel původu.
 Dohoda vstoupila v platnost, aniž by společná a vzájemně se uplatňující pravidla původu existovala. Podle článku 14 dohody vypracují smluvní strany pravidla původu „vycházející z pravidel původu podle dohody z Cotonou a vedoucí k jejich zjednodušení s ohledem na rozvojové cíle Ghany“. Tato nová úprava se do dohody začlení rozhodnutím Výboru EPA. Pokud taková úprava neexistuje, použijí se na vývozy z Ghany do Evropské unie ustanovení o pravidlech původu obsažená v příloze II nařízení (EU) 2016/1076
 2
 (dále jen „nařízení o přístupu na trh“).
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Smluvní strany se v březnu 2019 na technické úrovni dohodly na znění protokolu č. 1 k dohodě týkajícího se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce. Dohodnutý protokol č. 1 vychází z uzavřeného, avšak zatím neúčinného protokolu č. 1 k Dohodě o hospodářském partnerství mezi státy západní Afriky, Hospodářským společenstvím států západní Afriky (ECOWAS) a Západoafrickou hospodářskou a měnovou unií (WAEMU) na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé
 3
 , který vychází z dohody z Cotonou. Dohodnutý protokol č. 1 obsahuje řadu změn, jež odrážejí nejnovější vývoj pravidel původu, včetně změn zahrnutých do nedávno uzavřených protokolů o pravidlech původu v rámci dohod o hospodářském partnerství s africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT).
 Mezi hlavní podstatné změny patří:
 ·nahrazení článku 15 nazvaného „Přímá doprava“ článkem nazvaným „Nezměnitelnost“ s cílem umožnit hospodářským subjektům větší flexibilitu, pokud jde o důkazy, které se poskytují celním orgánům země dovozu, jestliže se překládka nebo uskladnění původních produktů v celním skladu uskutečňuje ve třetí zemi,
 ·zavedení větší flexibility hospodářských subjektů při dodržování požadavků na doklady o původu tím, že registrovaní vývozci mají možnost vydávat prohlášení o původu v obchodních dokladech (tzv. vlastní prohlášení) (článek 17 a „nový“ článek 21). Ghana bude mít pro provádění autocertifikace k dispozici tříleté přechodné období,
 ·odstranění zastaralých ustanovení:
 ·čl. 3 odst. 2 písm. d) a čl. 3 odst. 3 týkajících se požadavků na posádku pro účely definic „jejich plavidel“ a „jejich výrobních plavidel“,
 ·čl. 7 odst. 4, článků 21 a 40, čl. 41 odst. 5 a přílohy IX protokolu,
 ·umožnění regionální kumulace původu s ostatními státy západní Afriky, jež využívají bezcelního přístupu a přístupu nepodléhajícího kvótám na trh EU,
 ·odchylka ohledně konzervovaného tuňáka a hřbetů z tuňáka poskytnutá na dobu jednoho roku (čl. 41 odst. 9),
 ·aktualizace přílohy II: zahrnutí alkaloidů jiného než rostlinného původu kódu HS 293980; flexibilnější pravidla pro doutníky z tabáku kódu HS 2402 a tabák ke kouření kódu ex 2403; aktualizace popisu kódu HS ex 3002.
 Navrhovaný protokol č. 1 o pravidlech původu stanoví další zjednodušení a flexibilitu určitých pravidel původu a díky příznivým pravidlům pro kumulaci rovněž podporuje udržitelný hospodářský rozvoj Ghany a regionální integraci.
 Zamýšlený akt umožní prostřednictvím příznivějších a vzájemně se uplatňujících pravidel původu nahradit stávající pravidla původu použitelná na vývoz z Ghany do Evropské unie, jak jsou definována v nařízení o přístupu na trh.
 Navrhované rozhodnutí je v souladu se závazky EU vyplývajícími z ustanovení dohody.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady


text:
Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 4
 .
 4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Akt, který má výbor přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazný podle mezinárodního práva v souladu s článkem 14 dohody.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Máli plánovaný akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit za hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 207 SFEU.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 207 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Jelikož aktem Výboru EPA bude přijat protokol č. 1 o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce k Prozatímní dohodě o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2019/0156 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru dohody o hospodářském partnerství zřízeném na základě Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, pokud jde o přijetí protokolu č. 1 o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 3 a 4 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla na základě rozhodnutí Rady 2016/1850
 5
 jménem Unie podepsána dne 28. července 2016 a prozatímně se provádí ode dne 15. prosince 2016.
 (2)Podle článku 14 dohody smluvní strany vypracují společná a vzájemně se uplatňující pravidla původu. Tato nová pravidla se stanou nedílnou součástí dohody rozhodnutím Výboru dohody o hospodářském partnerství (dále jen „Výbor EPA“).
 (3)Výbor EPA má na


text:
svém výročním zasedání v roce 2019 přijmout rozhodnutí ohledně protokolu č. 1 k dohodě týkajícího se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce.
 (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie na příštím zasedání Výboru EPA, neboť rozhodnutí bude pro Unii závazné.
 (5)Schválený protokol zohledňuje nejnovější vývoj s cílem zajistit flexibilnější a jednodušší pravidla původu, jež mají hospodářským subjektům usnadnit obchod a optimalizovat míru využití preferenčního zacházení stanoveného v dohodě,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být zaujat jménem Evropské unie v roce 2019 na výročním zasedání Výboru EPA zřízeného na základě Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, pokud jde o přijetí rozhodnutí Výboru EPA o protokolu č. 1 o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce, vychází z návrhu rozhodnutí Výboru EPA připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1850 ze dne 21. listopadu 2008 o podpisu a prozatímním provádění Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (Úř. věst. L 287, 21.10.2016, s. 1).
 (2)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1076 ze dne 8. června 2016 o uplatňování režimu, stanoveného v dohodách zakládajících dohody o hospodářském partnerství nebo vedoucích k jejich založení, na produkty pocházející z některých států, které jsou součástí skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) (Úř. věst. L 185, 8.7.2016, s. 1).
 (3)
 ST 13370 2014 ADD 1 ze dne 3. prosince 2014.
 (4)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, body 61 až 64.
 (5)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1850 ze dne 21. listopadu 2008 o podpisu a prozatímním provádění Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (Úř. věst. L 287, 21.10.2016, s. 1).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 22.7.2019
 COM(2019) 341 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru dohody o hospodářském partnerství zřízeném na základě Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, pokud jde o přijetí protokolu č. 1 o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce
 PŘÍLOHA
 NÁVRH ROZHODNUTÍ č. [...]/2019
 VÝBORU EPA
 zřízeného Prozatímní dohodou o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé
 ze dne ... 2019
 týkajícího se přijetí protokolu č. 1 o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce
 VÝBOR DOHODY O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ,
 s ohledem na Prozatímní dohodu o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (dále jen „dohoda“), podepsanou dne 28. července 2016 a prozatímně prováděnou ode dne 15. prosince 2016, a zejména na články 14 a 82 uvedené dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda se vztahuje na


text:
jedné straně na území, na která se vztahuje Smlouva o fungování Evropské unie za podmínek v ní uvedených, a na straně druhé na území Ghany.
 (2)V souladu s článkem 14 dohody smluvní strany vypracují společná a vzájemně se uplatňující pravidla původu vycházející z pravidel původu podle dohody z Cotonou a vedoucí k jejich zjednodušení s ohledem na rozvojové cíle Ghany. Tuto úpravu připojí k této dohodě Výbor dohody o hospodářském partnerství.
 (3)Smluvní strany dosáhly dohody ohledně protokolu č. 1 o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce.
 (4)V souladu s článkem 82 dohody tvoří protokol k této dohodě její nedílnou součást,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Přijímá se znění protokolu č. 1 o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce, které je uvedeno v příloze tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem podpisu.
 V ... dne ...
 Za Ghanu
 Za Evropskou unii
 PŘÍLOHA
 PROZATÍMNÍ DOHODA O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ MEZI GHANOU A EU
 Protokol č. 1 o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce
 OBSAH
 HLAVA I:
 Obecná ustanovení
 Články
 1.
 Definice
 HLAVA II:
 Definice pojmu „původní produkty“
 Články
 2.
 Obecné podmínky
 3.
 Zcela získané produkty
 4.
 Dostatečně opracované nebo zpracované produkty
 5.
 Nedostatečné opracování nebo zpracování
 6.
 Opracování nebo zpracování materiálů, jejichž dovoz do Evropské unie je osvobozen od cla
 7.
 Kumulace původu
 8.
 Kumulace s jinými zeměmi využívajícími bezcelní přístup a přístup nepodléhající kvótám na trh Evropské unie
 9.
 Určující jednotka
 10.
 Příslušenství, náhradní díly a nástroje
 11.
 Soupravy (sady)
 12.
 Neutrální prvky
 13.
 Oddělené účetnictví
 HLAVA III:
 Územní požadavky
 Články
 14.
 Zásada teritoriality
 15.
 Nezměnitelnost
 16.
 Výstavy
 HLAVA IV:
 Doklad o původu
 Články
 17.
 Obecné podmínky
 18.
 Postup pro vystavení průvodního osvědčení EUR.1
 19.
 Dodatečně vystavená průvodní osvědčení EUR.1
 20.
 Vystavení duplikátu průvodního osvědčení EUR.1
 21.
 Podmínky pro vystavení prohlášení o původu
 22.
 Schválený vývozce
 23.
 Platnost dokladu o původu
 24.
 Předkládání dokladu o původu
 25.
 Dovoz po částech
 26.
 Osvobození od povinnosti předložit doklad o původu
 27.
 Informační postupy pro účely kumulace
 28.
 Podpůrné doklady
 29.
 Uchovávání dokladu o původu a podpůrných dokladů
 30.
 Rozpory a formální chyby
 31.
 Částky vyjádřené v eurech
 HLAVA V:
 Správní spolupráce
 Články
 32.
 Správní podmínky, které musí být splněny, aby se na produkty vztahovaly výhody vyplývající z dohody
 33.
 Oznamování celních orgánů
 34.
 Jiné metody správní spolupráce
 35.
 Ověřování dokladů o původu
 36.
 Ověřování prohlášení dodavatele
 37.
 Řešení sporů
 38.
 Sankce
 39.
 Odchylky
 HLAVA VI:
 Ceuta a Melilla
 Články
 40.
 Obecné podmínky
 41.
 Zvláštní podmínky
 HLAVA VII:
 Závěrečná ustanovení
 Články
 42.
 Revize a použití pravidel původu
 43.
 Přílohy
 44.
 Provádění tohoto protokolu
 45.
 Přechodná ustanovení pro zboží v režimu tranzitu nebo uskladnění
 PŘÍLOHY PROTOKOLU Č. 1
 PŘÍLOHA I protokolu č. 1:
 Úvodní poznámky k seznamu v příloze II protokolu
 PŘÍLOHA II protokolu č. 1:
 Seznam opracování nebo zpracování, která musí být provedena na nepůvodních materiálech, aby zpracovaný produkt mohl získat status původu
 PŘÍLOHA II-A protokolu č. 1:
 Odchylky od seznamu operací opracování nebo zpracování, které musí být provedeny na nepůvodních materiálech, aby zpracovaný produkt mohl


text:
získat status původu
 PŘÍLOHA III protokolu č. 1:
 Formulář průvodního osvědčení EUR.1
 PŘÍLOHA IV protokolu č. 1:
 Prohlášení o původu
 PŘÍLOHA V-A protokolu č. 1:
 Prohlášení dodavatele týkající se produktů se statusem preferenčního původu
 PŘÍLOHA V-B protokolu č. 1:
 Prohlášení dodavatele týkající se produktů bez statusu preferenčního původu
 PŘÍLOHA VI protokolu č. 1:
 Osvědčení údajů
 PŘÍLOHA VII protokolu č. 1:
 Formulář žádosti o odchylku
 PŘÍLOHA VIII protokolu č. 1:
 Zámořské země a území
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ
 o Andorrském knížectví
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ
 o Republice San Marino
 HLAVA I
 OBECNÁ USTANOVENÍ
 ČLÁNEK 1
 Definice
 Pro účely tohoto protokolu se rozumí:
 a)
 „výrobou“ každé opracování nebo zpracování, včetně sestavování nebo specifických operací;
 b)
 „materiálem“ jakékoli příměsi, suroviny, komponenty, části apod., které jsou používány při výrobě produktu;
 c)
 „produktem“ vyráběný produkt, i když je zamýšleno jeho pozdější využití v jiné výrobní operaci;
 d)
 „zbožím“ jak materiál, tak produkty;
 e)
 „celní hodnotou“ hodnota určená v souladu s Dohodou o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) z roku 1994 (dohoda WTO o celní hodnotě);
 f)
 „cenou ze závodu“ cena zaplacená za produkt výrobci v Evropské unii nebo v Ghaně, v jehož podniku došlo k poslednímu opracování nebo zpracování, včetně hodnoty veškerého materiálu použitého při výrobě po odečtení případných zaplacených vnitřních daní, které se vracejí nebo mohou být vráceny při vývozu získaného produktu;
 g)
 „hodnotou materiálu“ celní hodnota v okamžiku dovozu použitého nepůvodního materiálu, nebo, není-li známa nebo nemůže-li být stanovena, první ověřitelná cena zaplacená za tento materiál v Evropské unii nebo v Ghaně;
 h)
 „hodnotou původního materiálu“ hodnota tohoto materiálu podle definice v písmeni g) použité obdobně;
 i)
 „přidanou hodnotou“ cena produktů ze závodu snížená o celní hodnotu materiálu dovezeného ze třetích zemí do Evropské unie, do zemí AKT, které uplatňují alespoň prozatímně dohodu o hospodářském partnerství, a do zámořských zemí a území; není-li celní hodnota známá nebo nemůže-li být stanovena, vezme se v úvahu první ověřitelná cena zaplacená za tento materiál v Evropské unii nebo v Ghaně;
 j)
 „kapitolami“ a „čísly“ kapitoly a čísla (čtyřmístné kódy) používané v nomenklatuře, která tvoří harmonizovaný systém popisu a číselného označování zboží (dále jen „harmonizovaný systém“ nebo „HS“);
 k)
 „zařazením“ zařazení produktu nebo materiálu do určitého čísla;
 l)
 „zásilkou“ produkty, které buď zasílá současně jeden vývozce jednomu příjemci, nebo které jsou přepravovány na podkladě jediného přepravního dokladu od vývozce k příjemci, a pokud tento doklad neexistuje, na podkladě jediné faktury;
 m)
 „územím“ území včetně teritoriálních vod;
 n)
 „ZZÚ“ zámořské země a území definované v příloze VIII tohoto protokolu;
 o)
 „výborem“ Zvláštní výbor pro celní otázky a usnadnění obchodu uvedený v článku 34 této dohody.
 HLAVA II
 DEFINICE POJMU „PŮVODNÍ PRODUKTY“
 ČLÁNEK 2
 Obecné podmínky
 1.
 Pro účely této dohody se za produkty pocházející z Evropské unie považují následující produkty:
 a)
 produkty zcela získané v Evropské unii ve smyslu článku 3 tohoto protokolu;
 b)
 produkty získané v Evropské unii a obsahující materiály, které zde nebyly zcela získány, jestliže byly tyto materiály v Evropské unii dostatečně opracovány nebo zpracovány ve smyslu článku 4 tohoto protokolu.
 2.
 Pro účely


text:
této dohody se za produkty pocházející z Ghany považují následující produkty:
 a)
 produkty zcela získané v Ghaně ve smyslu článku 3 tohoto protokolu;
 b)
 produkty získané v Ghaně a obsahující materiály, které zde nebyly zcela získány, jestliže byly tyto materiály v Ghaně dostatečně opracovány nebo zpracovány ve smyslu článku 4 tohoto protokolu.
 ČLÁNEK 3
 Zcela získané produkty
 1.
 Za produkty zcela získané v Ghaně nebo v Evropské unii se považují:
 a)
 živá zvířata tam narozená nebo vylíhnutá a chovaná;
 b)
 nerostné produkty tam vytěžené z půdy nebo mořského dna;
 c)
 rostlinné produkty tam sklizené;
 d)
 produkty získané z živých zvířat tam chovaných;
 e)
 i)
 produkty získané z tamního lovu nebo rybolovu;
 ii)
 produkty akvakultury, včetně marikultury, jsou-li tam živočichové chováni z vajec, jiker, larev nebo potěru;
 f)
 produkty mořského rybolovu a jiné produkty získané tamními plavidly z moře mimo teritoriální vody Evropské unie nebo Ghany;
 g)
 produkty vyrobené na palubě jejich výrobních plavidel výlučně z produktů uvedených v písmeni f);
 h)
 použité předměty použitelné pouze k opětovnému získání surovin;
 i)
 odpad a šrot pocházející z výrobních operací tam provedených;
 j)
 produkty získané z mořského dna nebo z mořského podzemí ležícího mimo jejich teritoriální vody, mají-li dotčené strany výhradní práva k využívání tohoto mořského dna nebo mořského podzemí;
 k)
 zboží vyrobené výhradně z produktů uvedených v písmenech a) až j).
 2.
 Výrazy „jejich plavidla“ a „jejich výrobní plavidla“ uvedené v odst. 1 písm. f) a g) tohoto článku se vztahují pouze na plavidla a výrobní plavidla:
 a)
 která jsou registrována nebo přihlášena v členském státě Evropské unie nebo v Ghaně a
 b)
 která plují pod vlajkou členského státu Evropské unie nebo Ghany a
 c)
 která splňují jednu z těchto podmínek:
 i)
 vlastní je alespoň z 50 % státní příslušníci členských států Evropské unie a/nebo Ghany nebo
 ii)
 je vlastní společnosti:
 –
 které mají sídlo a hlavní provozovnu v některém členském státě Evropské unie nebo v Ghaně a
 –
 které vlastní alespoň z 50 % jeden nebo několik členských států Evropské unie a/nebo Ghana, veřejné subjekty nebo státní příslušníci některého nebo některých z těchto států.
 4.
 Aniž jsou dotčena ustanovení odstavce 2 tohoto článku, na žádost Ghany se plavidla, která si Ghana pronajala nebo je má na leasing, považují za „jejich plavidla“ pro provádění rybolovu v její výlučné ekonomické zóně, pokud byla nabídka učiněna nejprve hospodářským subjektům Evropské unie a pokud byly dodrženy prováděcí podmínky předem stanovené výborem. Výbor zajistí, aby byly podmínky stanovené v tomto odstavci splněny.
 5.
 Podmínky uvedené v odstavci 2 tohoto článku mohou být splněny Ghanou nebo zeměmi náležícími k jiným dohodám o hospodářském partnerství, s nimiž je možná kumulace. V takových případech se produkty považují za pocházející ze státu vlajky.
 ČLÁNEK 4
 Dostatečně opracované nebo zpracované produkty
 1.
 Pro účely uplatňování článku 2 tohoto protokolu se produkty, jež nejsou zcela získány, považují za dostatečně opracované nebo zpracované, jsou-li splněny podmínky uvedené v seznamu v příloze II tohoto protokolu.
 2.
 Pro účely uplatňování článku 2 tohoto protokolu a bez ohledu na ustanovení odstavce 1 tohoto článku lze produkty


text:
uvedené v příloze II-A tohoto protokolu považovat za dostatečně opracované nebo zpracované, jsou-li splněny podmínky stanovené v uvedené příloze. Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 42 odst. 2 tohoto protokolu, použije se příloha II-A tohoto protokolu pouze na vývoz z Ghany a po dobu pěti (5) let ode dne vstupu tohoto protokolu v platnost.
 3.
 Podmínky uvedené výše v odstavcích 1 a 2 tohoto článku stanoví pro všechny produkty, na něž se vztahuje tato dohoda, opracování nebo zpracování, které musí být provedeno na nepůvodních materiálech použitých k jejich výrobě, a vztahují se výhradně na tyto materiály. Z toho vyplývá, že je-li produkt, který získal status původu na základě splnění podmínek stanovených pro něj v jednom ze seznamů, použit při výrobě jiného produktu, nevztahují se na něj podmínky stanovené pro produkt, v němž je obsažen, a nepřihlíží se ani k nepůvodním materiálům, jež byly případně použity při jeho výrobě.
 4.
 Bez ohledu na odstavce 1 a 2 tohoto článku však lze použít nepůvodní materiály, které by se podle podmínek uvedených v příloze II a příloze II-A tohoto protokolu neměly k výrobě daného produktu použít, pokud:
 a)
 jejich celková hodnota nepřesáhne 15 % ceny produktu ze závodu;
 b)
 použitím tohoto odstavce není překročen žádný procentní podíl uvedený v seznamu jako nejvyšší přípustná hodnota nepůvodních materiálů.
 5.
 Ustanovení odstavce 4 tohoto článku se nevztahují na produkty kapitol 50 až 63 harmonizovaného systému.
 6.
 Odstavce 1 až 5 tohoto článku se použijí s výhradou článku 5 tohoto protokolu.
 ČLÁNEK 5
 Nedostatečné opracování nebo zpracování
 1.
 Následující opracování nebo zpracování se považují za nedostatečná pro udělení statusu původu bez ohledu na to, zda jsou splněny požadavky článku 4 tohoto protokolu:
 a)
 operace, jejichž účelem je uchování produktů v nezměněném stavu během přepravy a skladování;
 b)
 jednoduché operace sestávající z odstranění prachu, prosévání nebo prohazování, třídění, zařazování, sdružování (včetně vytváření souprav (sad) předmětů), mytí, čištění, natírání, leštění, řezání;
 c)
 odstraňování oxidu, oleje, nátěru nebo jiných povrchových vrstev;
 d)
 i)
 přebalování, rozdělování nebo spojování nákladových kusů;
 ii)
 jednoduché plnění do lahví, baněk, plechovek, pytlů, beden, krabic, upevnění na podložky nebo desky atd. a veškeré ostatní jednoduché operace obalové úpravy;
 e)
 připevňování nebo tisk značek, štítků, log nebo obdobných rozlišovacích znaků na produkty nebo jejich obaly;
 f)
 jednoduché mísení produktů, též různých druhů; mísení cukru s jiným materiálem;
 g)
 jednoduché sestavování součástí produktu na úplný produkt;
 h)
 jednoduché rozložení produktů na části;
 i)
 žehlení nebo mandlování textilií;
 j)
 loupání, částečné nebo úplné bělení, leštění a hlazení obilovin a rýže;
 k)
 operace spočívající v barvení cukru nebo přidávání aromatických přípravků do cukru nebo tvarování cukru; částečné nebo úplné mletí krystalového cukru;
 l)
 loupání, vypeckování nebo louskání zeleniny, ovoce a ořechů;
 m)
 broušení, ostření; prosté mletí nebo prosté řezání;
 n)
 kombinace dvou nebo více operací uvedených v písmenech a) až m);
 o)
 porážení zvířat.
 2.
 Při určování, zda se opracování nebo zpracování provedené na produktu považuje za nedostatečné ve smyslu odstavce 1 tohoto článku, se všechna opracování nebo zpracování provedená na tomto produktu v Evropské unii nebo v Ghaně posuzují dohromady.


text:
ČLÁNEK 6
 Opracování nebo zpracování materiálů, jejichž dovoz do Evropské unie je osvobozen od cla
 1.
 Aniž jsou dotčena ustanovení článku 2 tohoto protokolu, nepůvodní materiály, které jsou při dovozu do Evropské unie osvobozeny od cla na základě dohodnutých celních sazeb v rámci zacházení podle nejvyšších výhod v souladu se společným celním sazebníkem
 1
 , se považují za materiály pocházející z Ghany, jsou-li zapracovány do produktu tam získaného, a to za předpokladu, že tam byly opracovány nebo zpracovány způsobem, který přesahuje operace uvedené v čl. 5 odst. 1 tohoto protokolu.
 2.
 Průvodní osvědčení EUR.1 (kolonka 7) nebo prohlášení o původu vystavená podle odstavce 1 tohoto článku obsahují následující poznámku:
 –
 „Application of Article 6(1) of Protocol 1 to the Ghana-EU EPA“.
 3.
 Evropská unie oznamuje každoročně výboru seznam materiálů, na které se vztahují ustanovení tohoto článku. Po tomto oznámení zveřejní Evropská komise seznam v Úředním věstníku Evropské unie (řadě C) a Ghana podle svých vlastních postupů.
 4.
 Kumulace podle tohoto článku se nevztahuje na materiály, které při dovozu do Evropské unie podléhají antidumpingovým nebo vyrovnávacím clům, pokud pocházejí ze země, na niž se tato antidumpingová nebo vyrovnávací cla vztahují.
 ČLÁNEK 7
 Kumulace původu
 1.
 Aniž jsou dotčena ustanovení článku 2 tohoto protokolu, původní materiály z jedné ze stran, z jiné země západní Afriky
 2
 , jež využívá bezcelního přístupu a přístupu nepodléhajícího kvótám na trh EU, z ostatních států AKT, které provádějí alespoň prozatímně dohodu o hospodářském partnerství, nebo ze ZZÚ se považují za pocházející z druhé strany, jsou-li obsaženy v produktu, který tam byl získán, pokud opracování nebo zpracování provedené v této straně přesahuje rámec operací popsaných v čl. 5 odst. 1 tohoto protokolu.
 V případech, kdy opracování nebo zpracování provedené v dotčené straně nepřesahuje rámec operací uvedených v čl. 5 odst. 1 tohoto protokolu, považuje se získaný produkt za produkt pocházející z této strany pouze tehdy, přesahuje-li hodnota zde přidaná hodnotu použitých materiálů pocházejících z kterékoli z ostatních zemí nebo území. Pokud tomu tak není, považuje se získaný produkt za pocházející ze země nebo z území, ve kterém byla přidána nejvyšší hodnota původních materiálů použitých ve výrobě konečného produktu.
 Původ materiálů pocházejících z jiných států AKT, které provádějí alespoň prozatímně dohodu o hospodářském partnerství, a ze ZZÚ se stanoví v souladu s pravidly původu použitelnými v rámci preferenčních dohod mezi Evropskou unií a danými zeměmi a v souladu s ustanoveními článku 27 tohoto protokolu.
 2.
 Aniž jsou dotčena ustanovení článku 2 tohoto protokolu, opracování nebo zpracování provedená v jedné ze stran, v jiných státech AKT, které provádějí alespoň prozatímně dohodu o hospodářském partnerství, nebo v ZZÚ se považují za provedená ve druhé straně, pokud je materiál následně opracován nebo zpracován a toto opracování nebo zpracování přesahuje rámec operací popsaných v čl. 5 odst. 1 tohoto protokolu.
 V případech, kdy opracování nebo zpracování provedené v jedné ze smluvních stran nepřesahuje rámec operací uvedených v čl. 5 odst. 1 tohoto protokolu, považuje se získaný produkt za produkt pocházející z této smluvní strany pouze tehdy, přesahuje-li hodnota zde přidaná hodnotu materiálů