text: třepačka.iii) Termostat nebo jiný přístroj umožňující vystavení Erlenmeyerovy baňky teplotě 52 ± 2 oC.3.2. Činidlai) Benzylalkohol,ii) Ethanol4. ZKUŠEBNÍ POSTUPPři zkoušce se dodržují postupy popsané v obecných ustanoveních a postupuje se takto:Ke vzorku obsaženému v Erlenmeyerově baňce se přidá 100 ml benzylalkoholu na 1 g vzorku. Baňka se zazátkuje, zajistí se na třepačce tak, aby byla ponořena ve vodní lázni udržované při teplotě 52 ± 2 oC, a protřepává se při této teplotě 20 minut.(Místo mechanické třepačky, lze baňku důkladně protřepat rukou).Kapalina se filtruje zváženým filtračním kelímkem. Do baňky se přidá další dávka benzylalkoholu a protřepává se jako předtím po 20 minut při teplotě 52 ± 2 oC.Kapalina se filtruje filtračním kelímkem. Postup se opakuje potřetí.Nakonec se nalije kapalina a zbytek do filtračního kelímku; všechna zbývající vlákna se z baňky vypláchnou do filtračního kelímku dodatečným množstvím benzylalkoholu při teplotě 52 ± 2 oC. Kelímek se nyní úplně vyprázdní.Vlákna se přenesou do baňky, propláchnou se ethanolem a po ručním protřepání baňky se filtrují filtračním kelímkem.Toto proplachování se opakuje dvakrát nebo třikrát. Zbytek se přenese do kelímku a důkladně vymačká. Kelímek a zbytek se usuší, ochladí a zváží.5. VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮVýsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro nějž „d“ = 1,01.6. PŘESNOSTU homogenní směsi textilních materiálů není při konfidenční úrovni 95 % konfidenční interval pro výsledky získané touto metodou větší než ± 1.METODA č. 6TRIACETÁTOVÁ A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA(Metoda s použitím dichlormethanu)1. OBLAST POUŽITÍTato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:1. triacetátu (24) nebo polylaktidu (34)s2. vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), (21), modalem (22), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48).PoznámkaTriacetátová vlákna, která byla zvláštní úpravou částečně zmýdelněna, již nejsou v daném činidle úplně rozpustná. V takovém případě není metoda použitelná.2. PODSTATA METODYTriacetátová nebo polylaktidová vlákna se ze známé suché hmotnosti směsi uvolní pomocí dichlormethanu. Zbytek se shromáždí, promyje, usuší a zváží; jeho hmotnost, v případě potřeby opravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché hmotnosti směsi. Procentuální podíl suchého triacetátu nebo polyaktidu se zjistí rozdílem.3. PŘÍSTROJE A ČINIDLA (kromě uvedených v obecných ustanoveních)3.1. Přístroje a pomůckyErlenmeyerova baňka se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml.3.2. ČinidloDichlormethan.4. ZKUŠEBNÍ POSTUPPři zkoušce se dodržují postupy popsané v obecných ustanoveních a postupuje se takto:Ke vzorku obsaženému v Erlenmeyerově baňce se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml se přidá 100 ml dichlormethanu na 1 g vzorku, baňka se zazátkuje, každých 10 minut se protřepe, aby se vzorek navlhčil, a ponechá se stát po dobu 30 minut při pokojové teplotě, přičemž se v pravidelných intervalech protřepává. Kapalina se filtruje zváženým filtračním kelímkem. Do baňky obsahující zbytek se přidá 60 ml dichlormethanu, ručně se protřepe a obsah baňky se filtruje filtračním kelímkem. Zbytková vlákna se přenesou do kelímku vymytím baňky malým množstvím dichlormethanu. Kelímek se vyprázdní odsáváním, aby se odstranila přebytečná kapalina, znovu se naplní dichlormethanem a ten se nechá samovolně odtéct.Nakonec se přebytečná kapalina odsaje,


text: zbytek se upraví vroucí vodou, aby se odstranilo veškeré rozpouštědlo, odsaje se, filtrační kelímek a zbytek se usuší, ochladí a zváží.5. VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮVýsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou polyesteru, elastomultiesteru, elastolefinu a melaminu, pro které hodnota „d“ je 1,01.6. PŘESNOSTU homogenní směsi textilních materiálů není při konfidenční úrovni 95 % konfidenční interval pro výsledky získané touto metodou větší než ± 1.METODA č. 7STANOVENÁ CELULOSOVÁ VLÁKNA A POLYESTER(Metoda s použitím 75 % hmot. kyseliny sírové)1. OBLAST POUŽITÍTato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:1. bavlny (5), lnu (7), konopí (8), ramie (14), měďnatých vláken (21), modalu (22), viskózy (25)s2. polyesterem (35), elastomultiesterem (46) a elastolefinem (47).2. PODSTATA METODYCelulosové vlákno se ze známé suché hmotnosti směsi uvolní pomocí 75 % hmot. kyseliny sírové. Zbytek se shromáždí, promyje, usuší a zváží; jeho hmotnost se vyjádří jako procentuální podíl ze suché hmotnosti směsi. Podíl suchého celulosového vlákna se zjistí rozdílem.3. PŘÍSTROJE A ČINIDLA (kromě uvedených v obecných ustanoveních)3.1. Přístroje a pomůckyi) Erlenmeyerova baňka se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 500 ml.ii) Termostat nebo jiný přístroj umožňující zahřátí Erlenmeyerovy baňky na teplotu 50 ± 5 oC.3.2. Činidlai) Kyselina sírová 75 ± 2 % hmot.Připraví se za současného ochlazování opatrným přidáním 700 ml kyseliny sírové (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,84) k 350 ml destilované vody.Po ochlazení roztoku na pokojovou teplotu se doplní na 1l vodou.ii) Roztok zředěného čpavku80 ml roztoku čpavku (relativní hustota při 20 °C: 0,88) objem se doplní na 1l vodou.4. ZKUŠEBNÍ POSTUPPři zkoušce se dodržují postupy popsané v obecných ustanoveních a postupuje se takto:Ke vzorku obsaženému v Erlenmeyerově baňce se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 500 ml se přidá 200 ml 75 % hmot. kyseliny sírové na 1 g vzorku, baňka se zazátkuje a opatrně protřepe, aby se vzorek navlhčil.Baňka se udržuje při teplotě 50 ± 5 oC po dobu 1 hodiny a protřepává se v pravidelných, asi 10minutových intervalech. Obsah baňky se odsáváním filtruje zváženým filtračním kelímkem. Všechna zbytková vlákna se přenesou vymytím baňky malým množstvím 75% kyseliny sírové. Kelímek se vyprázdní odsáváním a zbytek na filtru se jednou promyje novou dávkou kyseliny sírové. Neodsává se, dokud kyselina samovolně neodteče.Zbytek se postupně promyje několikrát studenou vodou, dvakrát zředěným roztokem čpavku a poté důkladně studenou vodou, přičemž se kelímek vyprázdní odsáváním po každém přidání kapaliny. Neodsává se, dokud každá promývací kapalina samovolně neodteče. Nakonec se z kelímku odsáváním odstraní zbývající kapalina, kelímek a zbytek se usuší, ochladí a zváží.5. VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮVýsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00.6. PŘESNOSTU homogenní směsi textilních materiálů není při konfidenční úrovni 95 % konfidenční interval pro výsledky získané touto metodou větší než ± 1.METODA č. 8AKRYLOVÁ, STANOVENÁ MODAKRYLOVÁ VLÁKNA NEBO STANOVENÁ CHLOROVLÁKNA A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA(Metoda s použitím dimethylformamidu)1. OBLAST POUŽITÍTato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:1. akrylových vláken (26), stanovených modakrylových vláken (29) nebo stanovených chlorovláken (27)[21]s2. vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22),

type: legislation

jurisdiction: EU


text: viskózou (25), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), elastomultiesterem, (46), elastolefinem (47) a melaminem (48).Tato metoda je rovněž použitelná pro akrylová a stanovená modakrylová vlákna upravená předběžně metalizovanými barvivy, avšak není použitelná pro vlákna barvená s dodatečným chromováním.2. PODSTATA METODYAkrylová vlákna, modakrylová vlákna nebo chlorovlákna se ze známé suché hmotnosti směsi uvolní pomocí dimethylformamidu zahřátého ve vroucí vodní lázni. Zbytek se shromáždí, promyje, usuší a zváží. Jeho hmotnost, v případě potřeby opravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché hmotnosti směsi a procentuální podíl suchých akrylových a modakrylových vláken nebo chlorovláken se zjistí rozdílem.3. PŘÍSTROJE A ČINIDLA (kromě uvedených v obecných ustanoveních)3.1. Přístroje a pomůckyi) Erlenmeyerova baňka se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml.ii) Vroucí vodní lázeň.3.2. ČinidloDimethylformamid (bod varu 153 ± 1 oC) neobsahující více než 0,1 % vody.Toto činidlo je toxické, doporučuje se proto pracovat pod digestoří.4. ZKUŠEBNÍ POSTUPPři zkoušce se dodržují postupy popsané v obecných ustanoveních a postupuje se takto:Ke vzorku obsaženému v Erlenmeyerově baňce se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml se přidá na 1 g vzorku 80 ml dimethylformamidu zahřátého ve vroucí vodní lázni, baňka se zazátkuje, protřepe, aby se vzorek navlhčil, a zahřívá se ve vroucí vodní lázni po dobu 1 hodiny. Baňka a její obsah se během této doby opatrně ručně pětkrát protřepe.Kapalina se filtruje zváženým filtračním kelímkem, přičemž vlákna zůstávají v baňce. Do baňky se přidá dalších 60 ml dimethylformamidu a zahřívá se dalších 30 minut, přičemž se baňka a její obsah během této doby opatrně ručně dvakrát protřepe.Obsah baňky se filtruje filtračním kelímkem odsáváním.Zbytková vlákna se přenesou do kelímku vymytím baňky dimethylformamidem. Kelímek se vyprázdní odsáváním. Zbytek se propláchne přibližně 1l horké vody o teplotě 70–80 °C, přičemž se kelímek pokaždé naplní vodou.Po každém přidání vody se voda nechá nejprve samovolně odtéct a pak se kelímek krátce odsaje. Pokud promývací kapalina protéká kelímkem příliš pomalu, lze použít mírné odsávání.Nakonec se kelímek se zbytkem usuší, ochladí a zváží.5. VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮVýsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou těchto případů:vlna 1,01bavlna 1,01měďnaté vlákno 1,01modal 1,01polyester 1,01elastomultiester 1,01melamin 1,016. PŘESNOSTU homogenní směsi textilních materiálů není při konfidenční úrovni 95 % konfidenční interval pro výsledky získané touto metodou větší než ± 1.METODA č. 9STANOVENÁ CHLOROVLÁKNA A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA(Metoda s použitím směsi sirouhlíku a acetonu 55,5/44,5)1. OBLAST POUŽITÍTato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:1. stanovených chlorovláken (27), zejména stanovených polyvinylchloridových vláken, též dodatečně chlorovaných[22]s2. vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46) a melaminem (48).Přesahuje-li obsah vlny nebo hedvábí ve směsi 25 %, musí být použita metoda č. 2.Přesahuje-li obsah polyamidu nebo nylonu ve směsi 25 %, musí být použita metoda č. 4.2. PODSTATA METODYChlorovlákno se ze známé suché hmotnosti směsi uvolní pomocí azeotropní směsi sirouhlíku a acetonu. Zbytek se shromáždí, promyje, usuší a zváží; jeho hmotnost, v případě potřeby opravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché


text: hmotnosti směsi. Procentuální podíl suchého polyvinylchloridového vlákna se zjistí rozdílem.3. PŘÍSTROJE A ČINIDLA (kromě uvedených v obecných ustanoveních)3.1. Přístroje a pomůckyi) Erlenmeyerova baňka se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml.ii) Mechanická třepačka.3.2. Činidlai) Azeotropní směs sirouhlíku a acetonu (55,5 % obj. sirouhlíku a 44,5 % obj. acetonu). Toto činidlo je toxické, doporučuje se proto pracovat pod digestoří.ii) Ethanol (92 % obj.) nebo methanol.4. ZKUŠEBNÍ POSTUPPři zkoušce se dodržují postupy popsané v obecných ustanoveních a postupuje se takto:Ke vzorku obsaženému v Erlenmeyerově baňce se zabroušenou zátkou o objemu nejméně 200 ml se přidá 100 ml azeotropní směsi na 1 g vzorku. Baňka se bezpečně uzavře a protřepává na mechanické třepačce nebo důkladně rukou po dobu 20 minut při pokojové teplotě.Supernatant se filtruje zváženým filtračním kelímkem.Úprava se opakuje se 100 ml čerstvého činidla. Tento cyklus operací pokračuje, dokud nezůstane hodinové sklíčko po odpaření kapky extrakční kapaliny beze stopy po odparku polymeru. Zbytek se vypláchne do filtračního kelímku za použití většího množství činidla, kapalina se odstraní odsáváním a kelímek a zbytek se dále propláchne 20 ml alkoholu a poté třikrát vodou. Promývací kapalina se nechá samovolně odtéct a teprve pak se odsává. Kelímek a zbytek se usuší, ochladí a zváží.Poznámka:Při použití určitých směsí, které mají vysoký obsah chlorovláken, může dojít k podstatnému vysrážení vzorku během sušení, následkem čehož je zpomaleno rozpouštění chlorovláken rozpouštědlem.To však neovlivní konečné rozpouštění chlorovlákna v rozpouštědle.5. VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮVýsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro nějž „d“ = 1,01.6. PŘESNOSTU homogenní směsi textilních materiálů není při konfidenční úrovni 95 % konfidenční interval pro výsledky získané touto metodou větší než ± 1.METODA č. 10ACETÁT A STANOVENÁ CHLOROVLÁKNA(Metoda s použitím bezvodé (ledové) kyseliny octové)1. OBLAST POUŽITÍTato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:1. acetátu (19)se2. stanovenými chlorovlákny (27), zejména polyvinylchloridovými vlákny, též dodatečně chlorovanými.elastolefinem (47) a melaminem (48).2. PODSTATA METODYAcetátové vlákno se ze známé suché hmotnosti směsi uvolní pomocí bezvodé (ledové) kyseliny octové. Zbytek se shromáždí, promyje, usuší a zváží; jeho hmotnost, v případě potřeby opravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché hmotnosti směsi. Procentuální podíl suchých acetátových vláken se zjistí rozdílem.3. PŘÍSTROJE A ČINIDLA (kromě uvedených v obecných ustanoveních)3.1. Přístroje a pomůckyi) Erlenmeyerova baňka se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml.ii) Mechanická třepačka.3.2. ČinidloBezvodá (ledová) kyselina octová (více než 99 %). S tímto činidlem se musí manipulovat opatrně, neboť je vysoce žíravé.4. ZKUŠEBNÍ POSTUPPři zkoušce se dodržují postupy popsané v obecných ustanoveních a postupuje se takto:Ke vzorku obsaženému v Erlenmeyerově baňce se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml se přidá 100 ml bezvodé (ledové) kyseliny octové na 1 g vzorku. Baňka se bezpečně uzavře a protřepává na mechanické třepačce nebo důkladně rukou po dobu 20 minut při pokojové teplotě. Supernatant se filtruje zváženým filtračním kelímkem. Uvedený postup se opakuje ještě dvakrát za použití vždy 100 ml čerstvého činidla, takže se extrakce provádí celkem třikrát.Zbytek se přenese do filtračního kelímku, kapalina se odstraní odsáváním a kelímek a zbytek se propláchnou 50 ml bezvodé


text: (ledové) kyseliny octové a poté třikrát vodou. Po každém propláchnutí se kapalina nechá samovolně odtéct a teprve pak se odsává. Kelímek a zbytek se usuší, ochladí a zváží.5. VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮVýsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00.6. PŘESNOSTU homogenní směsi textilních materiálů není při konfidenční úrovni 95 % konfidenční interval pro výsledky získané touto metodou větší než ± 1.METODA č. 11HEDVÁBÍ A VLNA NEBO ZVÍŘECÍ CHLUPY(Metoda s použitím 75 % hmot. kyseliny sírové)1. OBLAST POUŽITÍTato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:1. hedvábí (4)s2. vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), elastolefinem (47) a melaminem (48).2. PODSTATA METODYHedvábné vlákno se ze známé suché hmotnosti směsi uvolní pomocí 75 % hmot. kyseliny sírové[23].Zbytek se shromáždí, promyje, usuší a zváží. Jeho hmotnost, v případě potřeby opravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché hmotnosti směsi. Procentuální podíl suchého hedvábí se zjistí rozdílem.3. PŘÍSTROJE A ČINIDLA (kromě uvedených v obecných ustanoveních)3.1. Přístroje a pomůckyErlenmeyerova baňka se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml.3.2. Činidlai) Kyselina sírová (75 ± 2 % hmot.)Připraví se za současného ochlazování opatrným přidáním 700 ml kyseliny sírové (hustota při teplotě 20 °C: 1,84) k 350 ml destilované vody.Po ochlazení na pokojovou teplotu se roztok doplní na 1l vodou.ii) Roztok zředěné kyseliny sírové: ke 100 ml kyseliny sírové (hustota při teplotě 20 oC: 1,84) se pomalu přidá 1 900 ml destilované vody.ii) Zředěný roztok čpavku: 200 ml koncentrovaného čpavku (hustota při teplotě 20 oC: 0,880) se doplní vodou na 1 000 ml.4. ZKUŠEBNÍ POSTUPPři zkoušce se dodržují postupy popsané v obecných ustanoveních a postupuje se takto:Ke vzorku obsaženému v Erlenmeyerově baňce se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml se přidá 100 ml 75 % hmot. kyseliny sírové na 1 g vzorku a baňka se zazátkuje. Důkladně se protřepe a nechá se stát 30 minut při pokojové teplotě. Opět se protřepe a nechá se stát 30 minut.Naposledy se protřepe a obsah baňky se filtruje zváženým filtračním kelímkem. Zbývající vlákna se z baňky vypláchnou 75 % hmot. kyselinou sírovou. Zbytek v kelímku se postupně promyje 50 ml zředěné kyseliny sírové, 50 ml vody a 50 ml zředěného roztoku čpavku. Vlákna se před odsáváním ponechávají vždy ve styku s kapalinou po dobu asi 10 minut. Nakonec se vlákna propláchnou vodou, přičemž se ponechají ve styku s vodou po dobu asi 30 minut.Kapalina se z kelímku odsaje, kelímek a zbytek se usuší, ochladí a zváží.5. VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮVýsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 0,985 pro vlnu, 1,00 pro elastolefin a 1,01 pro melamin.6. PŘESNOSTU homogenní směsi textilních materiálů není při konfidenční úrovni 95 % konfidenční interval pro výsledky získané touto metodou větší než ± 1.METODA č. 12JUTA A STANOVENÁ ŽIVOČIŠNÁ VLÁKNA(Metoda určující obsah dusíku)1. OBLAST POUŽITÍTato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:1. juty (9)se2. stanovenými živočišnými vlákny.Složka z živočišných vláken se může skládat pouze ze zvířecích chlupů (2 a 3) nebo vlny (1) nebo ze směsi kteréhokoli z těchto dvou. Tato metoda není použitelná pro textilní


text: směsi obsahující nevlákenné látky (barviva, úpravy atd.) s obsahem dusíku.2. PODSTATA METODYStanoví se obsah dusíku ve směsi a z tohoto údaje a ze známého či předpokládaného obsahu dusíku obou složek se vypočte poměr každé složky.3. PŘÍSTROJE A ČINIDLA (kromě uvedených v obecných ustanoveních)3.1. Přístroje a pomůckyi) Kjeldahlova digesční baňka o objemu 200 ml až 300 ml.ii) Kjeldahlův destilační přístroj s injektorem páry.iii) Titrační přístroj s přesností 0,05 ml.3.2. Činidlai) Toluen.ii) Methanol.iii) Kyselina sírová, relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,84 (1).iv) Síran draselný (1).v) Oxid seleničitý (1).vi) Roztok hydroxidu sodného (400 g/l). Rozpustí se 400 g hydroxidu sodného ve 400–500 ml vody a zředí se na 1l vodou.vii) Směsný indikátor. Rozpustí se 0,1 g methylenové červeně v 95 ml ethanolu a 5 ml vody a smíchá se s 0,5 g bromokrezolové zeleně rozpuštěné ve 475 ml ethanolu a 25 ml vody.viii) Roztok kyseliny borité. Rozpustí se 20 g kyseliny borité v 1l vody.ix) Kyselina sírová, 0,02N (standardní odměrný roztok).4. PŘEDÚPRAVA ZKUŠEBNÍHO VZORKUTato předúprava nahrazuje předúpravu popsanou v obecných ustanoveních.Vzorek usušený na vzduchu se extrahuje v Soxhletově přístroji směsí 1 dílu toluenu a 3 dílů methanolu po dobu 4 hodin při nejmenší rychlosti 5 cyklů za hodinu. Rozpouštědlo se nechá na vzduchu ze vzorku odpařit a jeho poslední stopy se odstraní v sušárně při teplotě 105 ± 3 oC. Poté se vzorek extrahuje ve vodě (50 ml vody na 1 g vzorku) za varu pod zpětným chladičem po dobu 30 minut. Filtruje se, vzorek se vrátí do baňky a extrahování se opakuje se stejným objemem vody. Filtruje se, odmačkáváním, odsáváním nebo odstřeďováním se odstraní přebytečná voda ze vzorku a poté se vzorek nechá usušit na vzduchu.Poznámka:Při použití toluenu a methanolu musí být brány v úvahu jejich toxické účinky a přijata veškerá nezbytná bezpečnostní opatření.5. ZKUŠEBNÍ POSTUP5.1. Obecná ustanoveníPři odběru, sušení a vážení vzorku se postupuje podle obecných ustanovení.5.2. Podrobný postupVzorek se přenese do Kjeldahlovy digesční baňky. Ke vzorku o hmotnosti nejméně 1 g obsaženému v digesční baňce se přidá v tomto pořadí: 2,5 g síranu draselného, 0,1 g až 0,2 g oxidu seleničitého a 10 ml kyseliny sírové (relativní hustota 1,84). Baňka se zahřívá nejprve mírně, dokud nejsou vlákna rozrušena, a poté silněji, dokud není roztok čirý a téměř bezbarvý. Poté se zahřívá ještě dalších 15 minut. Baňka se nechá ochladit, obsah se opatrně zředí 10 ml až 20 ml vody, ochladí se, obsah se přenese kvantitativně do odměrné baňky o objemu 200 ml a doplní se vodou po značku, aby vznikl mineralizovaný roztok. Do 100 ml Erlenmeyerovy baňky se dá asi 20 ml roztoku kyseliny borité a baňka se umístí pod chladič Kjeldahlova destilačního přístroje tak, aby byla výstupní trubice ponořena právě pod hladinou roztoku kyseliny borité. Přesně 10 ml mineralizovaného roztoku se přenese do destilační baňky, do nálevky se přidá roztok hydroxidu sodného o objemu nejméně 5 ml, zátka se lehce nadzdvihne a roztok hydroxidu sodného se nechá pomalu vytékat do baňky. Pokud mineralizovaný roztok a roztok hydroxidu sodného vytvoří dvě oddělené vrstvy, promíchají se opatrným protřepáváním. Destilační baňka


text: se mírně zahřeje a zavede se do ní pára z vyvíječe páry. Shromáždí se asi 20 ml destilátu, Erlenmeyerova baňka se umístí níže tak, aby konec výstupní trubice chladiče byl asi 20 mm nad hladinou kapaliny, a destiluje se další 1 minutu. Konec výstupní trubice se opláchne vodou a oplachovací kapalina se zachytí do Erlenmeyerovy baňky. Erlenmeyerova baňka se vyjme, nahradí se jinou Erlenmeyerovou baňkou obsahující asi 10 ml roztoku kyseliny borité a shromáždí se v ní asi 10 ml destilátu.Oba destiláty se odděleně titrují 0,02 N kyselinou sírovou za použití směsného indikátoru. Celkový titr obou destilátů se zaznamená. Je-li titr druhého destilátu více než 0,2 ml, zkouška se opakuje a začne se opět destilací za použití čerstvé alikvotní části mineralizovaného roztoku.Provede se slepé stanovení, tj. mineralizace a destilace pouze za použití činidel.6. VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ6.1. Procentuální podíl obsahu dusíku v suchém vzorku se vypočítá takto:[pic]kde:A je procentuální podíl dusíku v čistém suchém vzorku,V je celkový objem standardní kyseliny sírové použité při stanovení v ml,b je celkový objem standardní kyseliny sírové použité při slepém stanovení v ml,N je normalita standardní kyseliny sírové,W je suchá hmotnost vzorku v g.6.2. Při použití hodnot 0,22 % pro obsah dusíku v jutě a 16,2 % pro obsah dusíku v živočišných vláknech, přičemž obě hodnoty jsou vyjádřeny v procentuálním podílu suché hmotnosti vláken, se vypočítá složení směsi takto:[pic]kde:PA % je procentuální podíl živočišných vláken v čistém suchém vzorku.7. PŘESNOSTU homogenní směsi textilních materiálů není při konfidenční úrovni 95 % konfidenční interval pro výsledky získané touto metodou větší než ± 1.METODA č. 13POLYPROPYLENOVÁ VLÁKNA A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA(Metoda s použitím xylenu)1. OBLAST POUŽITÍTato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:1. polypropylenových vláken (37)s2. vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), acetátem (19), měďnatými vlákny (21), modalem (22), triacetátem (24), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), melaminem (48).2. PODSTATA METODYPolypropylenové vlákno se ze známé suché hmotnosti směsi uvolní pomocí vroucího xylenu. Zbytek se shromáždí, promyje, usuší a zváží; jeho hmotnost, v případě potřeby opravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché hmotnosti směsi. Procentuální podíl polypropylenu se zjistí rozdílem.3. PŘÍSTROJE A ČINIDLA (kromě uvedených v obecných ustanoveních)3.1. Přístroje a pomůckyi) Erlenmeyerova baňka se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml.ii) Zpětný chladič (vhodný pro kapaliny s vysokým bodem varu) se zábrusem uzpůsobeným k nasazení Erlenmeyerovy baňky i).3.2. ČinidloXylen destilující mezi teplotami 137 °C a 142 °C.Poznámka:Toto činidlo má vysokou zápalnost a toxicitu par. Při jeho použití je nutno provést příslušná bezpečnostní opatření.4. ZKUŠEBNÍ POSTUPPři zkoušce se dodržují postupy popsané v obecných ustanoveních a postupuje se takto:Ke vzorku obsaženému v Erlenmeyerově baňce (viz 3.1.i)) se přidá 100 ml xylenu (viz 3.2) na 1 g vzorku. Připojí se zpětný chladič (viz 3.1.ii)), obsah se uvede do varu a udržuje se na bodu varu po dobu 3 minut.Horká kapalina se ihned filtruje zváženým filtračním kelímkem (viz poznámka 1). Tento postup se opakuje dvakrát, vždy za použití 50 ml čerstvého rozpouštědla.Zbytek, který zůstane


text: v baňce, se postupně promyje 30 ml vroucího xylenu (dvakrát), poté dvakrát 75 ml petroletheru (bod I.3.2.1. obecných ustanovení) (dvakrát). Po druhém promývání petroletherem se obsah baňky filtruje filtračním kelímkem, zbytková vlákna se přenesou do kelímku pomocí malého množství petroletheru a rozpouštědlo se nechá odpařit. Kelímek a zbytek se usuší, ochladí a zváží.Poznámka:1. Filtrační kelímek, přes který má být xylen filtrován, musí být předem zahřátý.2. Po použití vroucího xylenu je třeba zajistit, aby byla baňka obsahující zbytek před přidáním petroletheru dostatečně ochlazena.3. Ke snížení nebezpečí vzniku ohně a toxicity pro obsluhu je možné použít přístroj pro extrakci za horka a využít vhodné postupy, které dávají stejné výsledky[24] (1).5. VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮVýsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro nějž „d“ = 1,01.6. PŘESNOSTU homogenní směsi textilních materiálů není při konfidenční úrovni 95 % konfidenční interval pro výsledky získané touto metodou větší než ± 1.METODA č. 14CHLOROVLÁKNA (HOMOPOLYMERY VINYLCHORIDU) A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA(Metoda s použitím koncentrované kyseliny sírové)1. OBLAST POUŽITÍTato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:1. chlorovláken (27) založených na homopolymerech vinylchloridu, též dodatečně chlorovaných, elastolefinu (47)s2. bavlnou (5), acetátem (19), měďnatými vlákny (21), modalem (22), triacetátem (24), viskózou (25), stanovenými akrylovými vlákny (26), stanovenými modakrylovými vlákny (29), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), elastomultiesterem (46) a melaminem (48).Uvedená modakrylová vlákna jsou ta, která dávají čirý roztok po ponoření do koncentrované kyseliny sírové (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,84).Tuto metodu lze použít místo metod č. 8 a 9.2. PODSTATA METODYSložky jiné než chlorovlákna nebo elastolefin (tj. vlákna uvedená v bodu 1.2) se ze známé suché hmotnosti směsi uvolní pomocí koncentrované kyseliny sírové (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,84).Zbytek skládající se z chlorovlákna nebo elastolefinu se shromáždí, promyje, usuší a zváží; jeho hmotnost, v případě potřeby opravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché hmotnosti směsi. Procentuální podíl druhých složek se získá z rozdílu.3. PŘÍSTROJE A ČINIDLA (kromě uvedených v obecných ustanoveních)3.1. Přístroje a pomůckyi) Erlenmeyerova baňka se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml.ii) Skleněná tyčinka s plochým koncem.3.2. Činidlai) Koncentrovaná kyselina sírová (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,84)ii) Kyselina sírová, přibližně 50% (hmot.) vodný roztok.Připravuje se za současného ochlazování opatrným přidáváním 400 ml kyseliny sírové (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,84) k 500 ml destilované nebo deionizované vody za stálého ochlazování. Po ochlazení na pokojovou teplotu se roztok doplní na 1l vodou.ii) Zředěný roztok čpavku.60 ml koncentrovaného roztoku čpavku (relativní hustota při teplotě 20 °C: 0,880) se zředí na 1l destilovanou vodou.4. ZKUŠEBNÍ POSTUPPři zkoušce se dodržují postupy popsané v obecných ustanoveních a postupuje se takto:Ke vzorku obsaženému v baňce (viz 3.1.i)) se přidá 100 ml kyseliny sírové (viz 3.2.i)) na 1 g vzorku.Obsah baňky se ponechá při pokojové teplotě po dobu 10 minut a občas se promíchá skleněnou tyčinkou. Je-li zpracovávána tkanina nebo pletenina, mírně se přitlačí na stěnu baňky skleněnou tyčinkou, aby se oddělil materiál rozpouštěný kyselinou sírovou.Kapalina se filtruje zváženým filtračním kelímkem. Do baňky se přidá nových 100 ml kyseliny sírové


text: (viz 3.2.i)) a celý postup se opakuje. Obsah baňky se přenese do filtračního kelímku, kam se přenese pomocí skleněné tyčinky i vlákenný zbytek. Je-li to nezbytné, přidá se do baňky malé množství koncentrované kyseliny sírové (viz 3.2.i)), aby se odstranila všechna vlákna ulpívající na stěnách. Filtrační kelímek se vyprázdní odsáváním; filtrát se odstraní vyprázdněním či výměnou filtračního kelímku, zbytek v kelímku se postupně promyje roztokem 50% kyseliny sírové (viz 3.2.ii)), destilované nebo deionizované vody (viz I.3.2.3 obecných ustanovení), roztokem čpavku (viz 3.2.iii)) a nakonec se důkladně promyje destilovanou nebo deionozovanou vodou, přičemž se kelímek po každém přidání zcela vyprázdní odsáváním. (Nesmí se odsávat v průběhu promývání, ale až teprve poté, co kapalina samovolně odteče). Kelímek a zbytek se usuší, ochladí a zváží.5. VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮVýsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro nějž „d“ = 1,01.6. PŘESNOSTU homogenní směsi textilních materiálů není při konfidenční úrovni 95 % konfidenční interval pro výsledky získané touto metodou větší než ± 1.METODA č. 15CHLOROVLÁKNA, STANOVENÁ MODAKRYLOVÁ VLÁKNA, STANOVENÁ ELASTANOVÁ VLÁKNA,ACETÁTOVÁ, TRIACETÁTOVÁ A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA(Metoda s použitím cyklohexanonu)1. OBLAST POUŽITÍTato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:1. acetátových vláken (19), triacetátových vláken (24), chlorovláken (27), stanovených modakrylových vláken (29), stanovených elastanových vláken (43)s2. vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), polyamidem nebo nylonem (30), akrylem (26), skleněnými vlákny (44) a melaminem (48).V případě přítomnosti modakrylových a elastanových vláken je třeba nejprve provést předběžnou zkoušku, aby se zjistilo, zda jsou v činidle rozpustná.Rovněž je možno analyzovat směsi obsahující chlorovlákna s použitím metody č. 9 nebo 14.2. PODSTATA METODYAcetátová a triacetátová vlákna, chlorovlákna, stanovená modakrylová a stanovená elastanová vlákna se ze známé suché hmotnosti směsi uvolní pomocí cyklohexanonu při teplotě blízké bodu varu. Zbytek se shromáždí, promyje, usuší a zváží; jeho hmotnost, v případě potřeby opravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché hmotnosti směsi. Procentuální podíl chlorovláken, vláken modakrylových, elastanových, acetátových a triacetátových se zjistí rozdílem.3. PŘÍSTROJE A ČINIDLA (kromě uvedených v obecných ustanoveních)3.1. Přístroje a pomůckyi) Přístroj pro extrakci za horka vhodný pro použití při zkušebním postupu podle oddílu 4. (viz obrázek: Jedná se o variantu přístroje popsaného v Melliand Textilberichte 56 (1975), s. 643–645).ii) Filtrační kelímek pro uložení vzorku.iii) Porézní přepážka (stupeň poréznosti 1).iv) Zpětný chladič vhodný pro připojení k destilační baňce.v) Zařízení k ohřevu.3.2. Činidlai) Cyclohexanon, bod varu 156 oC.ii) Ethylalkohol, 50 % obj.Poznámka:Cyklohexanon je hořlavý a toxický. Při jeho použití je nutno provést příslušná bezpečnostní opatření.4. ZKUŠEBNÍ POSTUPPři zkoušce se dodržují postupy popsané v obecných ustanoveních a postupuje se takto:Do destilační baňky se nalije 100 ml cyklohexanonu na 1 g materiálu, nasadí se extrakční přístroj, do kterého se předem umístí filtrační kelímek se vzorkem a mírně nakloněnou porézní přepážkou. Nasadí se zpětný chladič. Kapalina se uvede do varu a extrakce se provádí po dobu 60 minut při nejmenší rychlosti 12 cyklů za 1 hodinu.Po extrakci a ochlazení se odstraní extrakční část přístroje, vyjme se filtrační kelímek a odstraní se porézní


text: přepážka. Obsah filtračního kelímku se promyje třikrát až čtyřikrát 50% ethylalkoholem zahřátým na teplotu 60 °C a následně 1 l vody o teplotě 60 °C.Během promývání nebo mezi promýváním se neodsává. Kapalina se nechá odtéct samovolně a teprve poté se odsává.Nakonec se kelímek se zbytkem usuší, ochladí a zváží.5. VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮVýsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s těmito výjimkami:hedvábí a melamin 1,01akrylová vlákna 0,98.6. PŘESNOSTU homogenní směsi textilních materiálů není při konfidenční úrovni 95 % konfidenční interval pro výsledky získané touto metodou větší než ± 1.[pic]METODA č. 16MELAMIN A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA(Metoda s použitím horké kyseliny mravenčí)1. OBLAST POUŽITÍTato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:1. melaminu (47)s2. bavlnou (5) a aramidem (31).2. PODSTATA METODYMelamin se ze známé suché hmotnosti směsi uvolní pomocí horké kyseliny mravenčí (90 % hmot.).Zbytek se shromáždí, promyje, usuší a zváží; jeho hmotnost, v případě potřeby opravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché hmotnosti směsi. Procentuální podíl druhých složek se získá z rozdílu.Poznámka : Je třeba přísně dodržovat doporučené rozpětí teplot, protože rozpustnost melaminu je vysoce závislá na teplotě.3. PŘÍSTROJE A ČINIDLA (kromě uvedených v obecných ustanoveních)3.1. Přístroje a pomůckyi) Erlenmeyerova baňka se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml.ii) Třepací vodní lázeň nebo jiný přístroj umožňující protřepávání a udržení baňky při teplotě 90 ± 2 oC.3.2. Činidlai) Kyselina mravenčí (90% hmot., relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,204 g/ml). 890ml 98–100% kyseliny mravenčí (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,220 g/ml) se doplní na 1l vodou.Horká kyselina mravenčí je velmi žíravá a je třeba s ní manipulovat opatrně.ii) Zředěný roztok čpavku: 80 ml koncentrovaného roztoku čpavku (relativní hustota při 20 °C: 0,880) se doplní na 1l vodou.4. ZKUŠEBNÍ POSTUPPři zkoušce se dodržují postupy popsané v obecných ustanoveních a postupuje se takto:Ke vzorku obsaženému v Erlenmeyerově baňce se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml se přidá 100 ml kyseliny mravenčí na 1 g vzorku. Baňka se zazátkuje a protřepe, aby se vzorek navlhčil. Baňka se ponechá v třepací vodní lázni při teplotě 90 ± 2 oC po dobu jedné hodiny a důkladně se protřepává. Nechá se vychladnout na pokojovou teplotu. Kapalina se filtruje zváženým filtračním kelímkem. Do baňky obsahující zbytek se přidá 50 ml kyseliny mravenčí, ručně se protřepe a obsah baňky se filtruje filtračním kelímkem. Zbytková vlákna se přenesou do kelímku vymytím baňky malým množstvím činidla kyseliny mravenčí. Kelímek se vyprázdní odsáváním a zbytek se promyje kyselinou mravenčí, horkou vodou, zředěným roztokem čpavku a nakonec studenou vodou, přičemž se po každém přidání kelímek vyprázdní odsáváním. Neodsává se, dokud každá promývací kapalina samovolně neodteče. Nakonec se kelímek vyprázdní odsáváním, kelímek a zbytek se usuší, ochladí a zváží.5. VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮVýsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ pro bavlnu a aramid je 1,02.6. PŘESNOSTU homogenní směsi textilních materiálů není při konfidenční úrovni 95 % konfidenční interval pro výsledky získané touto metodou větší než ± 2.KAPITOLA 3Kvantitativní analýza třísložkových vlákenných směsíÚVODMetody kvantitativní chemické analýzy jsou obecně založeny na selektivním rozpouštění jednotlivých složek směsi.


text: Jsou čtyři možné varianty této metody:1. Použijí se dva různé zkušební vzorky, přičemž jedna složka a) se uvolní z prvního zkušebního vzorku a další složka b) z druhého zkušebního vzorku. Nerozpustné zbytky každého ze zkušebních vzorků se zváží a vypočítá se procentuální podíl každé ze dvou rozpustných složek z příslušné ztráty hmotnosti. Procentuální podíl třetí složky c) se vypočítá rozdílem.2. Použijí se dva různé zkušební vzorky, přičemž složka a) se uvolní z prvního zkušebního vzorku a dvě složky a) a b) z druhého zkušebního vzorku. Nerozpustný zbytek z prvního zkušebního vzorku se zváží a procentuální podíl složky a) se vypočítá ze ztráty hmotnosti. Nerozpustný zbytek druhého zkušebního vzorku se zváží; odpovídá složce c). Procentuální podíl třetí složky b) se vypočítá rozdílem.3. Použijí se dva různé zkušební vzorky, přičemž dvě složky a) a b) se uvolní z prvního zkušebního vzorku a dvě složky b) a c) z druhého zkušebního vzorku. Nerozpustné zbytky odpovídají příslušným dvěma složkám c) a a). Procentuální podíl třetí složky b) se vypočítá rozdílem.4. Při použití pouze jednoho zkušebního vzorku se po odstranění jedné složky nerozpustný zbytek tvořený dvěma dalšími vlákny zváží a procentuální podíl rozpustné složky se vypočítá ze ztráty hmotnosti. Jeden ze dvou druhů vláken ve zbytku se uvolní, nerozpustná složka se zváží a procentuální podíl druhé rozpustné složky se vypočítá ze ztráty hmotnosti.Pokud existuje možnost výběru, je vhodné použít jednu z prvních tří variant.Pokud se používá chemická analýza, musí odborník pověřený prováděním analýzy pečlivě vybrat metody předepisující rozpouštědla, která rozpouštějí pouze určené vlákno (určená vlákna) a další vlákno (vlákna) zanechávají neporušená.Jako příklad je uvedena tabulka v kapitole 3.VI, která obsahuje určitý počet třísložkových směsí včetně metod analýzy dvousložkových směsí, jež mohou být v zásadě použity pro analýzu těchto třísložkových směsí.V zájmu snížení možnosti vzniku chyb na minimum se doporučuje, aby byly, kdykoli je to možné, pro chemickou analýzu použity alespoň dvě z výše uvedených čtyř variant.Před provedením každé analýzy musí být identifikována všechna vlákna přítomná ve směsi. U některých chemických metod se nerozpustná složka směsi může částečně rozpouštět v činidle, které bylo použito k rozpouštění rozpustné složky. Kde je to možné, měla by být zvolena taková činidla, která mají malý nebo žádný vliv na nerozpustná vlákna. Je-li známo, že během analýzy dojde ke ztrátě hmotnosti, měl by být výsledek opraven; k tomuto účelu jsou uvedeny opravné koeficienty. Tyto koeficienty byly stanoveny v několika laboratořích zpracováním vláken čištěných v rámci předúpravy, pomocí příslušných činidel uvedených v metodách analýzy. Tyto opravné koeficienty platí pouze pro nedegradovaná vlákna a pokud vlákna před zpracováním nebo během zpracování degradovala, může být nutné použít jiné opravné koeficienty. Je-li nutno použít čtvrtou variantu, při které se na textilní vlákno působí postupně dvěma různými rozpouštědly, musí se použít opravné koeficienty pro případné ztráty hmotnosti, ke kterým dochází u vlákna během těchto dvou úprav. Jak v případě ručního dělení, tak i v případě chemického dělení se musí provést alespoň dvojí stanovení složení směsi.I. Obecné informace k metodám kvantitativní chemické analýzy třísložkových směsí vlákenObecné informace k metodám kvantitativní chemické analýzy třísložkových směsí vláken.I.1. Oblast použitíOblast


text: použití každé metody analýzy dvousložkových směsí vláken stanoví, pro která vlákna je metoda použitelná. (Viz kapitola 2 týkající se některých metod kvantitativní analýzy dvousložkových směsí vláken).I.2. Podstata metodyPo identifikaci složek směsi se vhodnou předúpravou odstraní nevlákenný materiál a poté se použije jedna nebo více ze čtyř variant postupu selektivního rozpouštění, které jsou popsány v úvodu. Pokud to nečiní technické obtíže, je výhodnější rozpouštět největší vlákennou složku, čímž se jako konečný zbytek získá nejmenší vlákenná složka.I.3. Materiály a zařízeníI.3.1. Přístroje a pomůckyI.3.1.1. Filtrační kelímky a váženky, které jsou dostatečně velké, aby obsáhly tyto kelímky, nebo jakékoliv jiné přístroje, které dávají shodné výsledky.I.3.1.2. Odsávací baňka.I.3.1.3. Exsikátor obsahující silikagel s indikátorem vlhkosti.I.3.1.4. Sušárna s odvětráním pro sušení zkušebních vzorků při teplotě 105 ± 3 °C.I.3.1.5. Analytické váhy s přesností na 0,0002 g.I.3.1.6. Soxhletův extrakční přístroj nebo jiný přístroj, který dává shodné výsledky.I.3.2. ČinidlaI.3.2.1. Petrolether, redestilovaný, rozmezí bodu varu 40 °C až 60 °C.I.3.2.2. Další činidla jsou uvedena v příslušných oddílech každé metody.Všechna použitá činidla musí být chemicky čistá.I.3.2.3. Destilovaná nebo deionizovaná voda.I.3.2.4. Aceton.I.3.2.5. Kyselina orthofosforečná.I.3.2.6. Močovina.I.3.2.7. Bikarbonát sodný.I.4. Klimatizace a zkušební ovzdušíProtože se stanovuje suchá hmotnost, není nutné vzorek klimatizovat nebo provádět analýzy v klimatizovaném ovzduší.I.5. Laboratorní vzorekOdebere se laboratorní vzorek, který reprezentuje laboratorní vzorek dávky a postačuje pro přípravu všech potřebných zkušebních vzorků, z nichž každý má hmotnost nejméně 1g.I.6. Předúprava laboratorního vzorku[25]Pokud je přítomna látka, která nemá být brána v úvahu při výpočtech procentuálních podílů (viz článek 16 tohoto nařízení), musí být tato látka nejdříve odstraněna vhodnou metodou, která neovlivní žádnou z vlákenných složek.Za tímto účelem je nevlákenná látka, která může být extrahována pomocí petroletheru a vody, odstraněna úpravou vzorku usušeného na vzduchu v Soxhletově extrakčním přístroji petroletherem po dobu jedné hodiny při nejmenší rychlosti 6 cyklů za hodinu. Petrolether se nechá ze vzorku vypařit a vzorek je poté extrahován přímým zpracováním, tzn. že se nejprve namáčí ve vodě po dobu jedné hodiny při pokojové teplotě a poté po dobu další hodiny při teplotě 65 ± 5 °C za občasného míchání kapaliny. Poměr kapaliny: vzorek je 100:1. Přebytečná voda se ze vzorku odstraní ždímáním, odsáváním nebo odstřeďováním a poté se vzorek nechá usušit na vzduchu.V případě elastolefinu nebo směsí vláken obsahujících elastolefin a jiná vlákna (vlnu, zvířecí chlupy, hedvábí, bavlnu, len, konopí, jutu, manilské konopí, alfu, kokosové vlákno, broom, ramii, sisal, měďnatá vlákna, modalová vlákna, protein, viskózu, akryl, polyamid nebo nylon, polyester, elastomultiester) se výše popsaný postup mírně upraví a petrolether se nahradí acetonem.Pokud není možné nevlákenné látky odstranit extrakcí pomocí petroletheru a vody, měly by se odstranit jinou vhodnou metodou, která podstatně nemění žádnou z vlákenných složek a která nahradí výše popsanou metodu s použitím vody. Je však třeba poznamenat, že u některých nebělených přírodních rostlinných vláken (např. juta, kokosová vlákna) neodstraní běžná předúprava petroletherem a vodou všechny přírodní nevlákenné látky; přesto se další předúprava nepoužívá, pokud vzorek neobsahuje úpravárenský prostředek nerozpustný jak v petroletheru, tak i ve vodě.Ve zprávě o analýze musí být podrobně popsány metody použité pro předúpravu.I.7. Zkušební postupI.7.1. Obecná ustanoveníI.7.1.1. SušeníVšechny postupy sušení se provádějí v


text: sušárně s odvětráním po dobu nejméně 4 hodin a nejvíce 16 hodin při teplotě 105 ± 3 °C, přičemž dveře sušárny jsou uzavřené. Pokud je doba sušení kratší než 14 hodin, ověřuje se, zda bylo dosaženo konstantní hmotnosti vzorku. Hmotnost může být považována za konstantní, jestliže změna hmotnosti po dalším sušení po dobu 60 minut je menší než 0,05 %.Dotýkat se holýma rukama kelímků a váženek, vzorků nebo zbytků není během sušení, ochlazování a vážení vhodné.Vzorky se suší ve vážence s víčkem položeným vedle. Po vysušení se váženka před vyjmutím ze sušárny uzavře a rychle se přenese do exsikátoru.Filtrační kelímek se suší v sušárně, ve vážence s víčkem položeným vedle. Po vysušení se váženka uzavře a rychle se přenese do exsikátoru.Je-li použit jiný přístroj než filtrační kelímek, musí být sušení v sušárně provedeno tak, aby byla suchá hmotnost vláken stanovena beze ztrát.I.7.1.2. OchlazováníVeškeré ochlazování se provádí v exsikátoru umístěném vedle vah po dobu nejméně 2 hodin, dokud se nedocílí úplného ochlazení váženek.I.7.1.3. VáženíPo ochlazení se váženka zváží tak, aby bylo vážení ukončeno do 2 minut po vyjmutí z exsikátoru. Váží se s přesností na 0,0002 g.I.7.2. Postup zkouškyZ předupraveného laboratorního vzorku se odebere zkušební vzorek o hmotnosti nejméně 1 g. Příze nebo tkanina se rozstříhá na odstřihy asi 10 mm dlouhé a co možná nejvíce se rozvlákní. Vzorek (vzorky) se suší ve vážence (váženkách), ochladí se v exsikátoru a zváží. Vzorek (vzorky) se přemístí do skleněné nádoby (nádob) uvedené (uvedených) v příslušné části metody Společenství, váženka (váženky) se ihned převáží a z rozdílu se vypočítá suchá hmotnost (suché hmotnosti) vzorku (vzorků); provede se zkouška, uvedená v příslušné části použitelné metody. Zbytek (zbytky) se prozkoumá (prozkoumají) pod mikroskopem, aby se ověřilo, že bylo úpravou skutečně zcela odstraněno rozpustné vlákno (vlákna).I.8. Výpočet a vyjádření výsledkůHmotnost každé složky se vyjádří jako procentuální podíl z celkové hmotnosti vláken obsažených ve směsi. Výsledky se vypočtou na základě suché hmotnosti čistých vláken, která se opraví pomocí a) smluvních přirážek a b) opravných koeficientů, jimiž se zohlední ztráty nevlákenných látek během předúpravy a analýzy.I.8.1. Výpočet procentuálního hmotnostního podílu čistých a suchých vláken bez ohledu na ztrátu hmotnosti vláken během předúpravy.I.8.1.1. - VARIANTA 1 –Vzorce se použijí v případě, kdy se složka směsi odstraní z prvního vzorku a další složka z druhého vzorku.[pic][pic][pic]P1% je procentuální podíl první čisté a suché složky (složka v prvním vzorku rozpuštěná prvním činidlem);P2% je procentuální podíl druhé čisté a suché složky (složka v druhém vzorku rozpuštěná druhým činidlem);P3% je procentuální podíl třetí čisté a suché složky (složka nerozpuštěná v žádném z obou vzorků);m1 je suchá hmotnost prvního vzorku po předúpravě;m2 je suchá hmotnost druhého vzorku po předúpravě;r1 je suchá hmotnost zbytku po odstranění první složky z prvního vzorku prvním činidlem;r2 je suchá hmotnost zbytku po odstranění druhé složky z druhého vzorku druhým činidlem;d1 je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti druhé složky nerozpuštěné prvním činidlem v prvním vzorku[26],d2 je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti třetí složky nerozpuštěné prvním činidlem v prvním vzorku;d3 je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti první složky nerozpuštěné druhým činidlem v


text: druhém vzorku;d4 je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti třetí složky nerozpuštěné druhým činidlem v druhém vzorku.I.8.1.2. - VARIANTA 2 –Vzorce se použijí v případě, kdy se složka a) odstraní z prvního vzorku a jako zbytek zůstanou další dvě složky b) a c) a poté se odstraní dvě složky a) a b) ze druhého vzorku a jako zbytek zůstane třetí složka c).[pic][pic][pic]P1% je procentuální podíl první čisté a suché složky (složka v prvním vzorku rozpuštěná prvním činidlem);P2% je procentuální podíl druhé čisté a suché složky (složka rozpuštěná druhým činidlem ve stejnou dobu jako první složka druhého vzorku);P3% je procentuální podíl třetí čisté a suché složky (složka nerozpuštěná v žádném z obou vzorků);m1 je suchá hmotnost prvního vzorku po předúpravě;m2 je suchá hmotnost druhého vzorku po předúpravě;r1 je suchá hmotnost zbytku po odstranění první složky z prvního vzorku prvním činidlem;r2 je suchá hmotnost zbytku po odstranění první a druhé složky z druhého vzorku druhým činidlem;d1 je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti druhé složky nerozpuštěné prvním činidlem v prvním vzorku;d2 je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti třetí složky nerozpuštěné prvním činidlem v prvním vzorku;d4 je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti třetí složky nerozpuštěné druhým činidlem v druhém vzorku.I.8.1.3. - VARIANTA 3 –Vzorce se použijí v případě, kdy se dvě složky a) a b) odstraní z prvního vzorku a jako zbytek zůstane třetí složka c) a poté se odstraní dvě složky b) a c) ze druhého vzorku a jako zbytek zůstane první složka a).[pic][pic][pic]P1% je procentuální podíl první čisté a suché složky (složka rozpuštěná činidlem);P2% je procentuální podíl druhé čisté a suché složky (složka rozpuštěná činidlem);P3% je procentuální podíl třetí čisté a suché složky (složka rozpuštěná činidlem v druhém vzorku);m1 je suchá hmotnost prvního vzorku po předúpravě;m2 je suchá hmotnost druhého vzorku po předúpravě;r1 je suchá hmotnost zbytku po odstranění první a druhé složky z prvního vzorku prvním činidlem;r2 je suchá hmotnost zbytku po odstranění druhé a třetí složky z druhého vzorku druhým činidlem;d2 je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti třetí složky nerozpuštěné prvním činidlem v prvním vzorku;d3 je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti první složky nerozpuštěné druhým činidlem v druhém vzorku.I.8.1.4. - VARIANTA 4 –Vzorce se použijí v případě, kdy se dvě složky postupně odstraní ze směsi při použití téhož vzorku.[pic][pic][pic]P1% je procentuální podíl první čisté a suché složky (první rozpustná složka);P2% je procentuální podíl druhé čisté a suché složky (druhá rozpustná složka);P3% je procentuální podíl třetí čisté a suché složky (nerozpustná složka);m je suchá hmotnost vzorku po předúpravě;r1 je suchá hmotnost zbytku po odstranění první složky prvním činidlem;r2 je suchá hmotnost zbytku po odstranění první a druhé složky prvním a druhým činidlem;d1 je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti druhé složky prvním činidlem;d2 je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti třetí složky prvním činidlem;d3 je opravný koeficient pro ztrátu hmotnosti třetí složky prvním a druhým činidlem.1.8.2. Výpočet procentuálního podílu každé složky s použitím smluvních přirážek a případně opravných koeficientů, jimiž se zohlední ztráta hmotnosti během předúpravy:Pokud:[pic][pic][pic] |potom:[pic][pic][pic]P1A% je procentuální podíl první čisté a suché složky, včetně obsahu vlhkosti a ztráty hmotnosti během předúpravy;P2A% je


text: procentuální podíl druhé čisté a suché složky, včetně obsahu vlhkosti a ztráty hmotnosti během předúpravy;P3A% je procentuální podíl třetí čisté a suché složky, včetně obsahu vlhkosti a ztráty hmotnosti během předúpravy;P1 je procentuální podíl první čisté a suché složky získaný použitím jednoho ze vzorců uvedených v I.8.1.P2 je procentuální podíl druhé čisté a suché složky získaný použitím jednoho ze vzorců uvedených v I.8.1.P3 je procentuální podíl třetí čisté a suché složky získaný použitím jednoho ze vzorců uvedených v I.8.1.a1 je smluvní přirážka první složky;a2 je smluvní přirážka druhé složky;a3 je smluvní přirážka třetí složky;b1 je procentuální ztráta hmotnosti první složky během předúpravy;b2 je procentuální ztráta hmotnosti druhé složky během předúpravy;b3 je procentuální ztráta hmotnosti třetí složky během předúpravy.Je-li použit zvláštní způsob předúpravy, stanoví se hodnoty b1, b2 a b3, pokud je to možné, provedením předúpravy používané při analýze u každé čisté vlákenné složky. Čistými vlákny se rozumí vlákna zbavená všech nevlákenných látek s výjimkou těch, které běžně obsahují (v surovině nebo přidané při zpracování), v takovém stavu, ve kterém se nalézají v analyzovaném materiálu (nebělená, bělená).Nejsou-li pro analýzu k dispozici čistá separovaná vlákna použitá při výrobě zboží, použijí se průměrné hodnoty b1, b2 a b3 zjištěné při zkouškách čistých vláken podobných těm, která jsou ve zkoušené směsi.Je-li použit běžný způsob předúpravy, tj. extrakce petroletherem a vodou, neberou se obecně opravné koeficienty b1, b2 a b3 v úvahu s výjimkou nebělené bavlny, neběleného lnu a neběleného konopí, kde ztráty hmotnosti způsobené předúpravou jsou obvykle stanoveny ve výši 4 %, a v případě polypropylenu ve výši 1 %.V případě ostatních vláken se obvykle při výpočtech neberou ztráty způsobené předúpravou v úvahu.I.8.3. PoznámkaVýpočty příkladů jsou uvedeny v kapitole 3.V.II. Metoda kvantitativní analýzy ručním dělením třísložkových vlákenných směsíII.1. Oblast působnostiTato metoda je použitelná pro všechny typy textilních vláken za předpokladu, že nevytváří dokonalou směs a že je možno je ručně dělit.II.2. Podstata metodyPo identifikaci textilních složek se vhodnou předúpravou odstraní nevlákenné látky a poté se vlákna ručně oddělí, usuší a zváží, aby se vypočítal podíl každého vlákna ve směsi.II.3. Přístroje a pomůckyII.3.1. Váženky nebo jiné přístroje, které dávají shodné výsledky.II.3.2. Exsikátor obsahující silikagel s indikátorem vlhkosti.II.3.3. Sušárna s odvětráním pro sušení zkušebních vzorků při teplotě 105 ± 3 °C.II.3.4. Analytické váhy s přesností na 0,0002 g.II.3.5. Soxhletův extrakční přístroj nebo jiný přístroj, který dává shodné výsledky.II.3.6. Jehla.II.3.7. Zákrutoměr nebo obdobný přístroj.II.4. ČinidlaII.4.1. Petrolether, redestilovaný, rozmezí bodu varu 40–60 °C.II.4.2. Destilovaná nebo deionizovaná voda.II.5. Klimatizace a zkušební ovzdušíViz bod I.4.II.6. Laboratorní vzorekViz bod I.5.II.7. Předúprava laboratorního vzorkuViz bod I.6.II.8. Zkušební postupII.8.1. Analýza přízíZ předpřipraveného laboratorního vzorku se odebere zkušební vzorek o hmotnosti nejméně 1 g. U velmi jemné příze se analýza může provádět na délce nejméně 30 m bez ohledu na její hmotnost.Příze se rozstříhá na kousky vhodné délky a jednotlivé druhy vláken se oddělují pomocí jehly a, pokud je to nutné, pomocí zákrutoměru. Takto získané druhy vláken se ukládají do předem zvážených váženek a suší se při teplotě 105 ± 3 oC, dokud není dosaženo konstantní hmotnosti, jak je popsáno v bodech I.7.1 a


text: I.7.2.II.8.2. Analýza tkaninZ laboratorního vzorku se po předúpravě odebere zkušební vzorek neobsahující okraje o hmotnosti nejméně 1 g s pečlivě zastřiženými okraji, aby nedocházelo ke třepení, a s paralelními útkovými nebo osnovními nitěmi nebo u pleteniny ve směru sloupků a řádků. Jednotlivé druhy vláken se oddělí a uloží do předem zvážených váženek; poté se postupuje způsobem popsaným v bodu II.8.1.II.9. Výpočet a vyjádření výsledkůHmotnost každé vlákenné složky se vyjádří jako procentuální podíl z celkové hmotnosti vláken obsažených ve směsi. Výsledky se vypočtou na základě suché hmotnosti čistých vláken, která se opraví pomocí a) smluvních přirážek a b) opravných koeficientů, jimiž se zohlední ztráty hmotnosti během předúpravy vzorků.II.9.1. Výpočet procentuálního hmotnostního podílu čistých suchých vláken bez ohledu na ztrátu hmotnosti vláken během předúpravy:[pic][pic][pic]P1% je procentuální podíl první čisté a suché složky;P2% je procentuální podíl druhé čisté a suché složky;P3% je procentuální podíl třetí čisté a suché složky;m1 je čistá a suchá hmotnost první složky;m2 je čistá a suchá hmotnost druhé složky;m3 je čistá a suchá hmotnost třetí složky;II.9.2. Výpočet procentuálního podílu každé složky s použitím smluvních přirážek a případně opravných koeficientů, jimiž se zohlední ztráta hmotnosti během předúpravy: viz I.8.2.III. Metoda kvantitativní analýzy třísložkových směsí vláken kombinací ručního a chemického děleníKdykoli je to možné, měl by se použít ruční způsob dělení, přičemž se berou v úvahu podíly složek oddělených dříve, než se přistoupí k chemickému působení na každou z oddělených složek.IV.1. Přesnost metodPřesnost uvedená u každé metody analýzy dvousložkových směsí se vztahuje k reprodukovatelnosti (viz kapitola 2 týkající se některých metod kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken).Reprodukovatelnost se týká spolehlivosti, tj. blízkosti shody mezi experimentálními hodnotami získanými pracovníky v různých laboratořích nebo v různých časových obdobích při použití stejné metody a jednotlivými výsledky získanými u vzorků shodné homogenní směsi.Reprodukovatelnost se vyjadřuje konfidenčním intervalem pro výsledky, a to s konfidenční úrovní 95 %.Znamená to, že rozdíl mezi dvěma výsledky série analýz provedených v různých laboratořích by byl při běžném a správném použití metody na stejnou a homogenní směs překročen pouze v 5 případech ze 100.Ke stanovení přesnosti výsledků analýzy třísložkových směsí se použijí obvyklým způsobem hodnoty uvedené v metodách analýzy dvousložkových směsí, které byly použity k analýze třísložkových směsí.Vzhledem k tomu, že pro čtyři varianty kvantitativní chemické analýzy třísložkových směsí se stanoví rozpouštění dvou složek (přičemž se použijí dva samostatné vzorky pro první tři varianty a jeden vzorek pro čtvrtou variantu), a za předpokladu, že E1 a E2 označuje přesnost těchto dvou metod analýzy dvousložkových směsí, je přesnost výsledků pro každou složku uvedena v této tabulce:Vlákenná složka | Varianty |1 | 2 a 3 | 4 |a) | E1 | E1 | E1 |b) | E2 | E1+E2 | E1+E2 |c) | E1+E2 | E2 | E1+E2 |Při použití čtvrté varianty může být zjištěna přesnost nižší, než se stanoví výše uvedeným výpočtem, přičemž se tak stává následkem možného vlivu prvního činidla na zbytek skládající se ze složek b) a c), který je obtížné vyhodnotit.IV.2. Protokol o zkoušceIV.1. Označí se varianta nebo varianty použité pro provedení analýzy, metody, činidla a opravné koeficienty.IV.2. Uvede


text: se podrobný popis případné zvláštní předúpravy (viz bod I.6).IV.3. Uvedou se jednotlivé výsledky a aritmetický průměr výsledků, zaokrouhlené na jedno desetinné místo.IV.4. Kdykoli je to možné, stanoví se přesnost metody pro každou složku vypočtená podle tabulky v oddílu IV.1.V. Příklady výpočtu procentuálních podílů složek ve stanovených třísložkových směsí za použití některé z variant uvedených v bodu I.8.1.Předpokládejme směs vláken, jejíž složení z hlediska surovin bylo podrobeno kvalitativní analýze, obsahuje tyto složky: 1. mykanou vlnu; 2. nylon (polyamid); 3. nebělenou bavlnu.VARIANTA č. 1Za použití dvou různých vzorků a rozpuštěním první složky (a = vlny) z prvního zkušebního vzorku a druhé složky (b = polyamidu) ze druhého zkušebního vzorku se získají tyto výsledky:1. Suchá hmotnost prvního vzorku po předúpravě (m1) = 1,6000g.2. Suchá hmotnost zbytku po úpravě alkalickým chlornanem sodným (polyamid+bavlna) (r1) = 1,4166 g3. Suchá hmotnost druhého vzorku po předúpravě (m2) = 1,8000 g4. Suchá hmotnost zbytku po úpravě kyselinou mravenčí (vlna+bavlna)(r2) = 0,9000 gPůsobení alkalického chlornanu sodného nevede k žádné ztrátě hmotnosti u polyamidu, zatímco u nebělené bavlny činí ztráta 3 %, a proto d1 = 1,0 a d2 = 1,03.Působení kyseliny mravenčí nevede k žádné ztrátě hmotnosti u vlny a nebělené bavlny, a proto d3 = 1,0 a d4 = 1,0.Dosazením hodnot získaných při chemické analýze a opravných koeficientů do vzorců podle bodu I.8.1.1 se získá tento výsledek:P1% (vlna) = [1,03/1,0 – 1,03×1,4166/1,6000 + 0,9000/1,8000 × (1 – 1,03 / 1,0)] ×100 = 10,30P2% (polyamid) = [1,0 / 1,0 – 1,0×0,9000 / 1,8000 + 1,4166 / 1,6000 × (1– 1,0 /1,0)] ×100 = 50,00P3% (bavlna) = 100–(10,30 + 50,00) = 39,70Procentuální podíl různých čistých suchých vláken ve směsi je tento:vlna | 10,30 % |polyamid | 50,00 % |bavlna | 39,70 % |Tento procentuální podíl musí být opraven podle vzorců uvedených v bodu I.8.2, aby tak byly vzaty v úvahu smluvní přirážky a opravné koeficienty pro případné ztráty hmotnosti po předúpravě.Jak je uvedeno v příloze IX, smluvní přirážky činí: mykaná vlna 17,0 %, polyamid 6,25 %, bavlna 8,5 %, ztráta hmotnosti nebělené bavlny je po předúpravě petroletherem a vodou 4 %.Proto:P1A% (vlna) = 10,30×[1+(17,0+0,0)/100] / [10,30×(1+ (17,0+0,0)/100) + 50,00× (1+ (6,25+0,0)/100) + 39,70×(1+(8,5+4,0 /100)] × 100 = 10,97P2A% (polyamid) = 50,0 × (1+ (6,25+0,0)/100) /109,8385 ×100 = 48,37P3A% (bavlna) = 100 – (10,97 + 48,37) = 40,66Složení směsi z hlediska surovin je tedy:polyamid | 48,4 % |bavlna | 40,6 % |vlna | 11,0 % |100,0 % |VARIANTA č. 4:Předpokládejme směs vláken, která byla podrobena kvalitativní analýze, obsahuje tyto složky: mykanou vlnu, viskózu, nebělenou bavlnu.Předpokládejme, že se při použití čtvrté varianty, tj. postupným odstraněním dvou složek ze směsi z jednoho vzorku, získají tyto výsledky:1. Suchá hmotnost vzorku po předúpravě je (m1) = 1,6000 g.2. Suchá hmotnost zbytku po úpravě alkalickým chlornanem sodným (viskóza+bavlna) (r1) = 1,4166 g.3. Suchá hmotnost zbytku po druhé úpravě zbytku r1 chloridem zinečnatým / kyselinou mravenčí (u bavlny)(r2) = 0,6630 gPůsobení alkalického chlornanu sodného nevede k žádné ztrátě hmotnosti u viskózy, zatímco u nebělené bavlny činí ztráta 3 %, a proto d1 =1,0 a d2 = 1,03.Po


text: úpravě kyselinou mravenčí / chloridem zinečnatým se hmotnost bavlny zvýší o 4 %, takže d3 = 1,03×0,96 = 0,9888, zaokrouhleno na 0,99 (d3 je opravný koeficient pro ztrátu nebo zvýšení hmotnosti třetí složky v prvním a druhém činidle).Dosazením hodnot získaných při chemické analýze a opravných koeficientů do vzorců podle bodu I.8.1.4 se získá tento výsledek:P2% (viskóza) = 1,0×1,4166 / 1,6000 ×100 – 1,0 / 1,03 ×40,98=48,75 %P3% (bavlna) = 0,99×0,6630 / 1,6000 × 100= 41,02 %P1% (vlna) = 100 – (48,75 + 41,02) = 10,23 %Jak již bylo uvedeno u varianty č. 1, musí se tyto procentuální podíly opravit podle vzorců uvedených v bodu I.8.2.P1A% (vlna) = 10,23 × [1 + (17,0+0,0 / 100)]/[10,23×(1+ (17,00+0,0)/100) +48,75×(1+(13+0,0 / 100) + 41,02×(1+(8,5+4,0)/ 100)] × 100 = 10,57 %P2A%(viskóza) = 48,75× [1+(13+0,0) / 100] / 113,2041 ×100 = 48,65 %P3A% (bavlna) = 100 – (10,57 + 48,65) = 40,78 %Složení směsi z hlediska surovin je tedy:viskóza | 48,6 % |bavlna | 40,8 % |vlna | 10,6 % |______ |100,0 % |VI. Tabulka typických třísložkových směsí, pro jejichž analýzu lze použít metody Společenství pro analýzu dvousložkových směsí (Pro příklad)Směs č. | Vlákenné složky | Varianta | Číslo používané metody a činidlo pro dvousložkové směsi |Složka 1 | Složka 2 | Složka 3 |1. | vlna nebo zvířecí chlupy | viskóza, měďnatá vlákna nebo stanovené typy modalu | bavlna | 1 a/nebo 4 | 2. (alkalický chlornan sodný) a 3. (chlorid zinečnatý / kyselina mravenčí) |2. | vlna nebo zvířecí chlupy | polyamid 6 nebo 6-6 | bavlna, viskóza, měďnatá vlákna nebo modal | 1 a/nebo 4 | 2. (alkalický chlornan sodný) a 4. (kyselina mravenčí, 80 % hmot.) |3. | vlna, zvířecí chlupy nebo hedvábí | stanovená chlorovlákna | viskóza, měďnatá vlákna, modal, bavlna | 1 a/nebo 4 | 2. (alkalický chlornan sodný) a 9 (sirouhlík/aceton 55,5/44,5 hmot.) |4. | vlna nebo zvířecí chlupy | polyamid 6 nebo 6-6 | polyester, polypropylen, akrylová nebo skleněná vlákna | 1 a/nebo 4 | 2. (alkalický chlornan sodný) a 4. (kyselina mravenčí, 80 % hmot.) |5. | vlna, zvířecí chlupy nebo hedvábí | stanovená chlorovlákna | polyester, akryl, polyamid nebo skleněná vlákna | 1 a/nebo 4 | 2. (alkalický chlornan sodný) a 9 (sirouhlík/aceton 55,5/44,5 hmot.) |6. | hedvábí | vlna nebo zvířecí chlupy | polyester | 2 | 11. (kyselina sírová, 75 % hmot.) a 2. (alkalický chlornan sodný) |7. | polyamid 6 nebo 6-6 | akryl | bavlna, viskóza, měďnatá vlákna nebo modal | 1 a/nebo 4 | 4. (kyselina mravenčí , 80 % hmot.) a 8. (dimethylformamid) |8. | stanovená chlorovlákna | polyamid 6 nebo 6-6 | bavlna, viskóza, měďnatá vlákna nebo modal | 1 a/nebo 4 | 8. (dimethylformamid) a 4. (kyselina mravenčí, 80 % hmot.) nebo 9. (sirouhlík/aceton, 55,5/44,5 % hmot.) a 4. (kyselina mravenčí, 80 % hmot.) |9. | akryl | polyamid 6 nebo 6-6 | polyester | 1 a/nebo 4 | 8. (dimethylformamid) a 4. (kyselina mravenčí, 80 % hmot.) |10. | acetát | polyamid 6 nebo 6-6 | viskóza,


text: bavlna, měďnatá vlákna nebo modal | 4 | 1. (aceton) a 4. (kyselina mravenčí, 80 % hmot.) |11. | stanovená chlorovlákna | akryl | polyamid | 2 a/nebo 4 | 9. (sirouhlík/aceton, 55,5/44,5 % hmot.) a 8. (dimethylformamid) |12. | stanovená chlorovlákna | polyamid 6 nebo 6-6 | akryl | 1 a/nebo 4 | 9. (sirouhlík/aceton, 55,5/44,5 % hmot.) a 4. (kyselina mravenčí, 80 % hmot.) |13. | polyamid 6 nebo 6-6 | viskóza, měďnatá vlákna, modal nebo bavlna | polyester | 4 | 4. (kyselina mravenčí , 80 % hmot.) a 7. (kyselina sírová, 75 % hmot.) |14. | acetát | viskóza, měďnatá vlákna, modal nebo bavlna | polyester | 4 | 1. (aceton) a 7. (kyselina sírová, 75 % hmot.) |15. | akryl | viskóza, měďnatá vlákna, modal nebo bavlna | polyester | 4 | 8. (dimethylformamid) a 7. (kyselina sírová, 75 % hmot.) |16. | acetát | vlna, zvířecí chlupy nebo hedvábí | bavlna, viskóza, měďnatá vlákna, modal, polyamid, polyester, akryl | 4 | 1. (aceton) a 2. (alkalický chlornan sodný) |17. | triacetát | vlna, zvířecí chlupy nebo hedvábí | bavlna, viskóza, měďnatá vlákna, modal, polyamid, polyester, akryl | 4 | 6. (dichloromethan) a 2. (alkalický chlornan sodný) |18. | akryl | vlna, zvířecí chlupy nebo hedvábí | polyester | 1 a/nebo 4 | 8. (dimethylformamid) a 2. (alkalický chlornan sodný) |19. | akryl | hedvábí | vlna nebo zvířecí chlupy | 4 | 8. (dimethylformamid) a 11. (kyselina sírová, 75 % hmot.) |20. | akryl | vlna nebo zvířecí chlupy, hedvábí | bavlna, viskóza, měďnatá vlákna nebo modal | 1 a/nebo 4 | 8. (dimethylformamid) a 2. (alkalický chlornan sodný) |21. | vlna, zvířecí chlupy nebo hedvábí | bavlna, viskóza, modal, měďnatá vlákna | polyester | 4 | 2. (alkalický chlornan sodný) a 7. (kyselina sírová 75 %) |22. | viskóza, měďnatá vlákna nebo stanovené typy modalu | bavlna | polyester | 2 a/nebo 4 | 3. (chlorid zinečnatý / kyselina mravenčí) a 7. (kyselina sírová 75 % hmot.) |23. | akryl | viskóza, měďnatá vlákna nebo stanovené typy modalu | bavlna | 4 | 8. (dimethylformamid) a 3. (chlorid zinečnatý / kyselina mravenčí) |24. | stanovená chlorovlákna | viskóza, měďnatá vlákna nebo stanovené typy modalu | bavlna | 1 a/nebo 4 | 9. (sirouhlík/aceton, 55,5/44,5 % hmot.) a 3. (chlorid zinečnatý / kyselina mravenčí) a 8. (dimethylformamid) a 3. (chlorid zinečnatý / kyselina mravenčí) |25. | acetát | viskóza, měďnatá vlákna nebo stanovené typy modalu | bavlna | 4 | 1. (aceton) a 3. (chlorid zinečnatý / kyselina mravenčí) |26. | triacetát | viskóza, měďnatá vlákna nebo stanovené typy modalu | bavlna | 4 | 6. (dichloromethan) a 3. (chlorid zinečnatý / kyselina mravenčí) |27. | acetát | hedvábí | vlna nebo zvířecí chlupy | 4 | 1. (aceton) a11. (kyselina sírová, 75 % hmot.) |28. | triacetát | hedvábí | vlna nebo zvířecí chlupy | 4 | 6. (dichloromethan) a 11. (kyselina sírová, 75 % hmot.) |29. | acetát | akryl | bavlna,


text: viskóza, měďnatá vlákna nebo modal | 4 | 1. (aceton) a 8. (dimethylformamid) |30. | triacetát | akryl | bavlna, viskóza, měďnatá vlákna nebo modal | 4 | 6. (dichloromethan) a 8. (dimethylformamid) |31. | triacetát | polyamid 6 nebo 6-6 | bavlna, viskóza, měďnatá vlákna nebo modal | 4 | 6. (dichloromethan) a 4. (kyselina mravenčí, 80 % hmot.) |32. | triacetát | bavlna, viskóza, měďnatá vlákna nebo modal | polyester | 4 | 6. (dichloromethan) a 7. (kyselina sírová, 75 % hmot.) |33. | acetát | polyamid 6 nebo 6-6 | polyester nebo akryl | 4 | 1. (aceton) a 4. (kyselina mravenčí, 80 % hmot.) |34. | acetát | akryl | polyester | 4 | 1. (aceton) a 8. (dimethylformamid) |35. | stanovená chlorovlákna | bavlna, viskóza, měďnatá vlákna nebo modal | polyester | 4 | 8. (dimethylformamid) a 7. (kyselina sírová, 75 % hmot.) nebo 9. (sirouhlík/aceton, 55,5/44,5 % hmot.) a 7. (kyselina sírová, 75 % hmot.) |36 | bavlna | polyester | elastolefin | 2 a/nebo 4 | 7. (kyselina sírová, 75 % hmot.) a 14. (koncentrovaná kyselina sírová) |[37 | stanovená modakrylová vlákna | polyester | melamin | 2 a/nebo 4 | 8. (dimethylformamid) a 14. (koncentrovaná kyselina sírová)] |_____________PŘÍLOHA IXSMLUVNÍ PŘIRÁŽKY POUŽÍVANÉ K VÝPOČTU HMOTNOSTI VLÁKEN OBSAŽENÝCH V TEXTILNÍM VÝROBKU(Čl. 17 odst. 2)Číslo vlákna | Vlákna | Procentuální podíly |1—2 | Vlna a zvířecí chlupy: |česaná vlákna | 18,25 |mykaná vlákna | 17,00(1) |3 | Zvířecí chlupy: |česaná vlákna | 18,25 |mykaná vlákna | 17,00(1) |Koňské žíně: |česaná vlákna | 16,00 |mykaná vlákna | 15,00 |4 | Hedvábí | 11,00 |5 | Bavlna: |neupravená vlákna | 8,50 |mercerovaná vlákna | 10,50 |6 | Kapok | 10,90 |7 | Len | 12,00 |8 | Konopí | 12,00 |9 | Juta | 17,00 |10 | Abaka | 14,00 |11 | Alfa | 14,00 |12 | Kokos | 13,00 |13 | Broom | 14,00 |14 | Ramie (bělené vlákno) | 8,50 |15 | Sisal | 14,00 |16 | Bengálské konopí | 12,00 |17 | Henequen | 14,00 |18 | Maguey | 14,00 |19 | Acetát | 9,00 |20 | Alginát | 20,00 |21 | Měďnaté vlákno | 13,00 |22 | Modal | 13,00 |23 | Protein | 17,00 |24 | Triacetát | 7,00 |25 | Viskóza | 13,00 |26 | Akryl | 2,00 |27 | Chlorovlákno | 2,00 |28 | Fluorethylen | 0,00 |29 | Modakryl | 2,00 |30 | Polyamid nebo nylon: |střižové vlákno | 6,25 |nekonečné vlákno | 5,75 |31 | Aramid | 8,00 |32 | Polyamid | 3,50 |33 | Lyocel | 13,00 |34 | Polylaktid | 1,50 |35 | Polyester: |střižové vlákno | 1,50 |nekonečné vlákno | 1,50 |36 | Polyethylen | 1,50 |37 | Polypropylen | 2,00 |38 | Polykarbamid | 2,00 |39 | Polyuretan: |střižové vlákno | 3,50 |nekonečné vlákno | 3,00 |40 | Vinylal | 5,00 |41 | Trivinyl | 3,00 |42 | Elastodien | 1,00 |43 | Elastan | 1,50 |44 | Skleněné vlákno: |o středním průměru nad


text: 5 μm | 2,00 |o středním průměru 5 μm a menším | 3,00 |45 | Kovové vlákno | 2,00 |Metalizované vlákno | 2,00 |Azbest | 2,00 |Papírové nitě | 13,75 |46 | Elastomultiester | 1,50 |47 | Elastolefin | 1,50 |48 | Melamin | 7,00 |(1) Smluvní přirážka 17,00 % se rovněž použije, pokud není možné zjistit, zda je textilní výrobek obsahující vlnu a/nebo zvířecí chlupy zhotoven z vláken česaných nebo mykaných. |(1) Smluvní přirážka 17,00 % se rovněž použije, pokud není možné zjistit, zda je textilní výrobek obsahující vlnu a/nebo zvířecí chlupy zhotoven z vláken česaných nebo mykaných. |_____________PŘÍLOHA XSROVNÁVACÍ TABULKYSměrnice 96/74/ES | Toto nařízení |Článek 1 | Čl. 4 odst. 1 |Čl. 2 odst. 1 | Čl. 3 odst. 1 písm. a) |Čl. 2 odst. 2 návětí | Čl. 3 odst. 1 návětí |Čl. 2 odst. 2 první odrážka | Čl. 3 odst. 1 písm. b) bod i) |Čl. 2 odst. 2 druhá odrážka | Čl. 3 odst. 1 písm. b) bod ii) |Čl. 2 odst. 3 návětí | Čl. 2 odst. 1 návětí |Čl. 2 odst. 3 první odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. a) |Čl. 2 odst. 3 druhá odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. b) a c) |Čl. 2 odst. 3 třetí odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. d) |Článek 3 | Článek 5 |Článek 4 | Článek 7 |Čl. 5 odst. 1 | Čl. 8 odst. 1 a příloha III |Čl. 5 odst. 2 | Čl. 8 odst. 2 |Čl. 5 odst. 3 | Čl. 8 odst. 3 |Čl. 6 odst. 1 | Čl. 9 odst. 1 |Čl. 6 odst. 2 | Čl. 9 odst. 2 |Čl. 6 odst. 3 | Čl. 9 odst. 3 |Čl. 6 odst. 4 | Článek 18 |Čl. 6 odst. 5 | Čl. 9 odst. 4 |Článek 7 | Článek 10 |Čl. 8 odst. 1 | Čl. 11 odst. 1 |Čl. 8 odst. 2 písm. a) | Čl. 12 odst. 1 |Čl. 8 odst. 2 písm. b) | Čl. 12 odst. 2 a 3 |Čl. 8 odst. 2 písm. c) | Čl. 12 odst. 4 |Čl. 8 odst. 2 písm. d) | - |Čl. 9 odst. 1 | Čl. 13 odst. 1 |Čl. 9 odst. 2 | Čl. 13 odst. 2 |Čl. 9 odst. 3 | Článek 14 a příloha IV |Čl. 10 odst. 1 písm. a) | Čl. 15 odst. 2 |Čl. 10 odst. 1 písm. b) | Čl. 15 odst. 3 |Čl. 10 odst. 1 písm. c) | Čl. 15 odst. 4 |Čl. 10 odst. 2 | Čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec |Článek 11 | Čl. 11 odst. 2 třetí pododstavec |Článek 12 | Článek 16 a příloha VII |Článek 13 | Čl. 17 odst. 2 |Čl. 14 odst. 1 | - |Čl. 14 odst. 2 | Čl. 4 odst. 2 |Článek 15 | Čl. 2 odst. 2 |Článek 16 | Články 19 a 20 |Článek 17 | - |Článek 18 | - |Článek 19 | - |Příloha I č. 1 až 46


text: | Příloha I č. 1 až 47 |Příloha II č. 1 až 46 | Příloha IX č. 1 až 47 |Příloha III | Příloha V |Příloha III bod 36 | Čl. 3 odst. 1 písm. h) |Příloha IV | Příloha VI |Příloha V | - |Příloha VI | - |_____________Směrnice 96/73/EC | Toto nařízení |Článek 1 | Článek 1 |Článek 2 | Příloha VIII kapitola 1 oddíl I odst. 2 |Článek 3 | Čl. 17 odst. 2 první pododstavec |Článek 4 | Čl. 17 odst. 3 |Čl. 5 odst. 1 | Čl. 20 odst. 1 |Čl. 5 odst. 2 | Článek 19 |Článek 6 | Čl. 20 odst. 2 |Článek 7 | - |Článek 8 | - |Článek 9 | - |Příloha I | Příloha VIII kapitola 1 oddíl I |Příloha II bod 1 úvod | Příloha VIII kapitola 1 oddíl II |Příloha II bod 1 oddíly I, II a III | Příloha VIII kapitola 2 oddíly I, II a III |Příloha II bod 2 | Příloha VIII kapitola 2 oddíl IV |_____________Směrnice 73/44/EHS | Toto nařízení |Článek 1 | Článek 1 |Článek 2 | Příloha VIII kapitola 1 oddíl I |Článek 3 | Čl. 17 odst. 2 první pododstavec |Článek 4 | Čl. 17 odst. 3 |Článek 5 | Články 19 a 20 |Článek 6 | - |Článek 7 | - |Příloha I | Příloha VIII kapitola 3 úvod a oddíly I až IV |Příloha II | Příloha VIII kapitola 3 oddíl V |Příloha III | Příloha VIII kapitola 3 oddíl VI |[1] Směrnice 96/74/ES (v pozměněném znění ), 96/73/ES (v pozměněném znění) a 73/44/EHS.[2] Pracovní dokument Komise KOM(2006) 690 v konečném znění.[3] CIRFS/BISFA ( International Bureau for the Standardisation of Man Made Fibres , Mezinárodní úřad pro normalizaci umělých vláken), Euratex, AEDT ( European Association of National Organisations of Textile Retailers , Evropské sdružení národních organizací maloobchodníků v textilním odvětví), odbory, ANEC ( European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation , Evropské sdružení pro koordinaci účasti spotřebitelů na normalizaci), BEUC (Evropská organizace spotřebitelů), CEN (Evropský výbor pro normalizaci), zástupci členských států.[4] Studie je k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/enterprise/textile/index_en.htm[5] http://ec.europa.eu/governance/impact/iab_en.htm[6] Úř. věst. C , , s. .[7] Úř. věst. C , , s. .[8] Úř. věst. L 83, 30.3.1973, s. 1.[9] Úř. věst. L 32, 3.2.1997, s. 1.[10] Úř. věst. L 32, 3.2.1997, s. 38.[11] Úř. věst. L35, 6.2.2004, s. 39.[12] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[13] U výrobků, které spadají pod tuto položku a které jsou prodávány v odstřizích, se společnou etiketou rozumí etiketa na návinu. Provazy a lana spadající pod tuto položku jsou ty, které se používají při horolezectví a při vodních sportech.[14] V některých případech může být nezbytné jednotlivé zkušební vzorky předupravit.[15] Zhotovené a hotové výrobky viz oddíl 7.[16] Viz bod 1.[17] Laboratorní mykací stroj může být nahrazen mísičem vláken nebo mohou být vlákna mísena metodou tvorby a odhazování chomáčků.[18] Pokud lze cívky nasadit na vhodný návin, lze navíjet větší počet současně.[19] Výjimku představuje metoda č. 12. Je založena na stanovení obsahu


text: podstatné látky jedné ze dvou složek.[20] Viz kapitola 1.1.[21] Před prováděním analýzy se musí zkontrolovat rozpustnost těchto modakrylových vláken nebo chlorovláken v daném činidle.[22] Před provedením analýzy se musí zkontrolovat rozpustnost polyvinylchloridových vláken v činidle.[23] Divoká hedvábí, jako např. tussah, nejsou v 75 % hmot. kyselině sírové úplně rozpustná.[24] Viz např. přístroj popsaný v Melliand Textilberichte 56 (1975), s. 643–645.[25] Viz kapitola 1.1.[26] Hodnoty d jsou uvedeny v kapitole 2 této přílohy týkající se různých metod analýzy dvousložkových směsí.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 31.5.2016
 COM(2016) 351 final
 2016/0162(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v příslušných výborech Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů k návrhům změn předpisů OSN č. 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 a 134, k návrhům změn celosvětových technických předpisů OSN č. 15 a 16, ke čtyřem návrhům nových předpisů OSN o systémech asistence při brzdění (BAS), o elektronické kontrole stability (ESC), o systémech sledování tlaku v pneumatikách (TPMS) a o montáži pneumatik, k návrhu nového celosvětového technického předpisu OSN o postupu měření dvoukolových a tříkolových motorových vozidel z hlediska emisí a k návrhu nové zvláštní rezoluce č. 2 (S.R.2) o zlepšování provádění celosvětové dohody z roku 1998
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Evropská hospodářská komise OSN (EHK OSN) vyvíjí na mezinárodní úrovni harmonizované požadavky, které mají odstraňovat technické překážky obchodu s motorovými vozidly mezi smluvními stranami revidované dohody z roku 1958 a zajišťovat vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany životního prostředí u těchto vozidel.
 V souladu s rozhodnutím Rady 97/836/ES ze dne 27. listopadu 1997 přistoupila Unie k Dohodě Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (dále jen „EHK OSN“) o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel („revidovaná dohoda z roku 1958“) a v souladu s rozhodnutím Rady 2000/125/ES ze dne 31. ledna 2000 o uzavření Dohody o zavedení celosvětových technických předpisů pro kolová vozidla, vybavení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech („paralelní dohoda“), přistoupila Unie k paralelní dohodě.
 Zasedání WP.29 EHK OSN, Světového fóra pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel, se konají třikrát během každého kalendářního roku, a sice v březnu, červnu a listopadu. Na každém z těchto zasedání se za účelem přizpůsobení technickému pokroku přijímají nové předpisy OSN a změny stávajících předpisů OSN nebo celosvětové technické předpisy OSN. Před každým z těchto zasedání WP.29 přijímá tyto změny jedna ze šesti pracovních skupin, které jsou činné v rámci WP.29.
 Poté dochází na zasedání WP.29 ke konečnému hlasování o přijetí těchto změn, doplňků a oprav, pokud je dosaženo usnášeníschopného počtu a je přítomna kvalifikovaná většina smluvních stran. EU je smluvní stranou dvou dohod (z let 1958 a 1998) v rámci WP.29. Vždy je připraveno rozhodnutí Rady (též „souhrnné rozhodnutí“), které obsahuje seznam předpisů, změn, doplňků a oprav a které zmocňuje Komisi hlasovat jménem Unie na každém zasedání WP.29.
 V tomto rozhodnutí Rady je vymezen postoj Unie k hlasování o předpisech, změnách, doplňcích a opravách, které budou předloženy k hlasování na zasedání WP.29, jež se bude konat ve dnech 20. až 24. června 2016.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Tento návrh doplňuje politiku Unie v oblasti vnitřního trhu, pokud jde o politiku týkající se automobilového průmyslu, a je s ní plně v souladu.
 Systém uplatňovaný


text:
v rámci skupiny WP.29 přispívá k mezinárodní harmonizaci norem týkajících se vozidel. Pro tento účel má klíčový význam dohoda z roku 1958, díky které platí pro všechny výrobce v EU společný soubor předpisů pro schvalování typu, což v důsledku znamená, že výrobky jsou uznávány všemi smluvními stranami jako splňující požadavky jejich příslušných vnitrostátních právních předpisů. Tento systém tak umožnil, aby nařízením (ES) č. 661/2009 o obecné bezpečnosti motorových vozidel bylo zrušeno více než padesát různých směrnic EU a nahrazeno odpovídajícími předpisy vypracovanými v rámci dohody z roku 1958.
 Obdobně, na základě směrnice 2007/46/ES, byly systémy schvalování platné v jednotlivých členských státech nahrazeny schvalovacím postupem Unie a byl zaveden harmonizovaný rámec zahrnující správní ustanovení a obecné technické požadavky pro všechna nová vozidla, systémy, konstrukční části a samostatné technické celky. Uvedená směrnice začlenila předpisy OSN do systému EU schvalování typu, a to buď jako požadavky na schválení typu, nebo jako alternativy k právním předpisům Unie. Od přijetí uvedené směrnice jsou předpisy OSN ve stále větší míře začleňovány do právních předpisů Unie v rámci EU schvalování typu.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Systém WP.29 je provázán s politikou Unie v oblasti konkurenceschopnosti a má na ni pozitivní dopad. Tento návrh je rovněž v souladu s politikami Unie v oblasti dopravy a energetiky, jimž je při přípravě a přijímání předpisů vypracovávaných v rámci dohody z roku 1958 věnována patřičná pozornost.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Právním základem tohoto návrhu je článek 114 ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 •Subsidiarita
 Hlasovat pro mezinárodní nástroje, jako jsou návrhy předpisů OSN, změny předpisů OSN a návrhy celosvětových technických předpisů a jejich začlenění do systému Unie pro schvalování typu motorových vozidel, může pouze Unie. Tím se nejen zamezí fragmentaci vnitřního trhu, ale rovněž se zajistí shodné normy pro bezpečnost a ochranu zdraví v celé Unii. Lze tak rovněž dosáhnout úspor z rozsahu: výrobky lze vyrábět pro celý trh Unie, a dokonce i pro trh mezinárodní, přičemž je není nutné upravovat, aby získaly vnitrostátní schválení typu v každém členském státě.
 Tento návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity.
 •Proporcionalita
 Toto rozhodnutí Rady zmocňuje Komisi, aby hlasovala jménem Unie, a je přiměřeným nástrojem v souladu s čl. 5 odst. 1 rozhodnutí Rady 97/836/ES k vymezení jednotného postoje EU v EHK OSN, pokud jde o hlasování o pracovních dokumentech navržených na program zasedání WP.29. Tento návrh je tudíž v souladu se zásadou proporcionality, protože nepřesahuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů k zajištění řádného fungování vnitřního trhu, přičemž zároveň poskytuje vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany veřejnosti.
 •Volba nástroje
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU vyžaduje, aby za účelem stanovení postojů, které mají být jménem Unie zaujaty v rámci orgánu zřízeného na základě mezinárodní dohody, bylo přijato rozhodnutí Rady.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Využití externích


text:
odborných konzultací není v případě tohoto návrhu relevantní. Nicméně Technický výbor pro motorová vozidla provedl jeho přezkum.
 •Posouzení dopadů
 Tento návrh nemůže být předmětem posouzení dopadů, jelikož není legislativní povahy a nejsou k dispozici nebo nejsou možná žádná alternativní řešení.
 •Účelnost a zjednodušování právních předpisů
 Pokud jde o administrativní zátěž, nemá tato iniciativa žádné dopady, neboť odkazy na změny uvedené v příloze souhrnného rozhodnutí nezavádí pro podniky, včetně malých a středních podniků, žádné nové oznamovací nebo jiné administrativní povinnosti. Snahou je naopak administrativní zátěž snížit, neboť uplatňování celosvětově harmonizovaných požadavků výrobcům umožňuje předkládat schvalovací dokumentaci systémů a konstrukčních částí nejen v EU, ale i na vývozních trzích zemí mimo EU, jež jsou smluvními stranami dohody z roku 1958.
 Návrh má velmi pozitivní dopad na konkurenceschopnost automobilového průmyslu EU a mezinárodní obchod. Má se za to, že akceptace mezinárodně harmonizovaných předpisů týkajících se vozidel ze strany obchodních partnerů EU je nejlepším způsobem, jak odstranit necelní překážky obchodu a otevřít nebo rozšířit přístup na trh pro podniky působící v automobilovém průmyslu v EU.
 •Základní práva
 Návrh nemá žádné dopady na ochranu základních práv.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Tato iniciativa nemá žádné důsledky pro rozpočet.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Plány provádění a ustanovení o monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Informativní dokumenty (pro směrnice)
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Podrobný výklad konkrétních ustanovení návrhu
 Návrh vymezuje postoj Unie k hlasování o
 změnách předpisů OSN č. 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 a 134,
 návrzích změn celosvětových technických předpisů OSN č. 15 a 16,
 čtyřech návrzích nových předpisů OSN o systémech asistence při brzdění (BAS), o elektronické kontrole stability (ESC), o systémech sledování tlaku v pneumatikách (TPMS) a o montáži pneumatik,
 návrhu nového celosvětového technického předpisu OSN o postupu měření dvoukolových a tříkolových motorových vozidel z hlediska emisí z klikové skříně a emisí způsobených vypařováním a
 návrhu nové zvláštní rezoluce č. 2 (S.R.2) o zlepšování provádění celosvětové dohody z roku 1998.
 2016/0162 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v příslušných výborech Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů k návrhům změn předpisů OSN č. 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 a 134, k návrhům změn celosvětových technických předpisů OSN č. 15 a 16, ke čtyřem návrhům nových předpisů OSN o systémech asistence při brzdění (BAS), o elektronické kontrole stability (ESC), o systémech sledování tlaku v pneumatikách (TPMS) a o montáži pneumatik, k návrhu nového celosvětového technického předpisu OSN o postupu měření dvoukolových a tříkolových motorových vozidel z hlediska emisí a k návrhu nové zvláštní rezoluce č. 2 (S.R.2) o zlepšování provádění celosvětové dohody z roku 1998
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)V


text:
souladu s rozhodnutím Rady 97/836/ES
 1
 přistoupila Unie k Dohodě Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel (dále jen „revidovaná dohoda z roku 1958“).
 (2)V souladu s rozhodnutím Rady 2000/125/ES
 2
 přistoupila Unie k Dohodě o zavedení celosvětových technických předpisů pro kolová vozidla, vybavení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech (dále jen „paralelní dohoda“).
 (3)Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES
 3
 nahradila systémy schvalování členských států schvalovacím postupem Unie a zavedla harmonizovaný rámec zahrnující správní ustanovení a obecné technické požadavky pro všechna nová vozidla, systémy, konstrukční části a samostatné technické celky. Uvedená směrnice začlenila předpisy OSN do systému EU schvalování typu, a to buď jako požadavky na schválení typu, nebo jako alternativy k právním předpisům Unie. Od přijetí uvedené směrnice jsou předpisy OSN ve stále větší míře začleňovány do právních předpisů Unie v rámci EU schvalování typu.
 (4)S ohledem na zkušenosti a na technický rozvoj je třeba technickému pokroku přizpůsobit požadavky týkající se některých prvků nebo rysů, na něž se vztahují předpisy OSN č. 9, 11, 13, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 a 134 a celosvětové technické předpisy OSN č. 15 a 16.
 (5)S cílem stanovit jednotná ustanovení týkající se schvalování systémů asistence při brzdění (BAS), elektronické kontrole stability (ESC), systémů sledování tlaku v pneumatikách (TPMS) a montáže pneumatik by měly být přijaty čtyři nové předpisy OSN.
 (6)S cílem stanovit jednotná technická ustanovení týkající se postupu měření dvoukolových a tříkolových motorových vozidel z hlediska některých typů emisí by měl být přijat nový celosvětový technický předpis OSN.
 (7)S cílem zlepšit provádění celosvětové dohody z roku 1998 by měla být přijata nová zvláštní rezoluce č. 2 (S.R.2).
 (8)Je proto nutné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve správním výboru revidované dohody z roku 1958 a ve výkonném výboru paralelní dohody k přijetí uvedených aktů OSN,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve správním výboru revidované dohody z roku 1958 a ve výkonném výboru paralelní dohody ve dnech 20. až 24. června 2016, je hlasovat pro návrhy, jež jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Rozhodnutí Rady 97/836/ES ze dne 27. listopadu 1997 o přistoupení Evropského společenství k Dohodě Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel („revidovaná dohoda z roku 1958“) ( Úř. věst. L 346, 17.12.1997, s. 78).
 (2)
 Rozhodnutí Rady 2000/125/ES ze dne 31. ledna 2000 o uzavření Dohody o zavedení celosvětových technických předpisů pro kolová vozidla, vybavení a části, které se


text:
mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech („paralelní dohoda“) ( Úř. věst. L 35, 10.2.2000, s. 12).
 (3)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 263, 9.10.2007, s. 1).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 31.5.2016
 COM(2016) 351 final
 PŘÍLOHY
 to the
 Proposal for a Council Decision
 establishing the position to be adopted on behalf of the European Union in the relevant Committees of the United Nations Economic Commission for Europe as regards the proposals for amendments to UN Regulations Nos. 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 and 134, the proposals for amendments to UN Global Technical Regulations 15 and 16, four proposals for a new UN Regulation on Brake Assist Systems (BAS), on Electronic Stability Control (ESC), on Tyre Pressure Monitoring Systems (TPMS) and on Tyre Installation, a proposal for a new UN Global Technical Regulation on the measurement procedure for emissions of two- or three-wheeled motor vehicles and a proposal for a new Special Resolution No. 2 (S.R.2) for improving the implementation of the 1998 Global Agreement
 PŘÍLOHA
 Předmět jednání
 Referenční dokument
 Návrh doplňku 2 k sérii změn 07 předpisu OSN č. 9 (Hluk tříkolových vozidel)
 ECE/TRANS/WP.29/2016/45
 Návrh doplňku 4 k sérii změn 03 předpisu OSN č. 11 (Zámky a závěsy dveří)
 ECE/TRANS/WP.29/2016/33
 Návrh doplňku 1 k sérii změn 04 předpisu OSN č. 11 (Zámky a závěsy dveří)
 ECE/TRANS/WP.29/2016/34
 Návrh doplňku 14 k sérii změn 11 předpisu OSN č. 13 (Brzdění těžkých vozidel)
 ECE/TRANS/WP.29/2016/49
 Návrh série změn 01 předpisu OSN č. 13-H (Brzdy vozidel kategorií M1 a N1)
 ECE/TRANS/WP.29/2016/50
 Návrh doplňku 7 k sérii změn 07 předpisu OSN č. 14 (Kotevní úchyty bezpečnostních pásů, systému ISOFIX a i-Size)
 ECE/TRANS/WP.29/2016/35
 Návrh doplňku 7 k sérii změn 06 předpisu OSN č. 16 (Bezpečnostní pásy, systém ISOFIX a i-Size)
 ECE/TRANS/WP.29/2016/36
 Návrh doplňku 18 k sérii změn 02 předpisu OSN č. 30 (Pneumatiky pro osobní automobily a jejich přívěsy)
 ECE/TRANS/WP.29/2016/51
 Návrh doplňku 5 k sérii změn 04 předpisu OSN č. 41 (Emise hluku z motocyklů)
 ECE/TRANS/WP.29/2016/46
 Návrh doplňku 11 k sérii změn 04 předpisu OSN č. 44 (Dětské zádržné systémy)
 ECE/TRANS/WP.29/2016/37
 Návrh doplňku 8 k sérii změn 05 předpisu OSN č. 49 (Emise vznětových a zážehových motorů (LPG a CNG))
 ECE/TRANS/WP.29/2016/40
 Návrh doplňku 4 k sérii změn 06 předpisu OSN č. 49 (Emise vznětových a zážehových motorů (LPG a CNG))
 ECE/TRANS/WP.29/2016/41
 Návrh doplňku 21 k sérii změn 01 předpisu OSN č. 54 (Pneumatiky pro užitková vozidla a jejich přípojná vozidla)
 ECE/TRANS/WP.29/2016/52
 Návrh doplňku 6 k sérii změn 01 předpisu OSN č. 55 (Mechanická spojovací zařízení)
 ECE/TRANS/WP.29/2016/53
 Návrh doplňku 5 k předpisu OSN č. 60 (Ovladače ovládané řidičem pro mopedy a motocykly)
 ECE/TRANS/WP.29/2016/27
 Návrh nové série změn 03 předpisu OSN č. 64 (Náhradní celek pro dočasné užití, pneumatiky schopné jízdy bez