text: který by měl být vyhlášen nejpozději dne 13. května 2009. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhovaný nástroj: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |4. Rozpočtové důsledky |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých drátů a drátěných lan z nelegované oceli pro předpínání předem a dodatečně (předpínací dráty a lana) pocházejících z Čínské lidové republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1. ŘÍZENÍ1.1. Prozatímní opatření(1) Komise nařízením (ES) č. 1129/2008[2] (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých drátů a drátěných lan z nelegované oceli pro předpínání předem a dodatečně (předpínací dráty a lana) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).(2) Řízení bylo zahájeno na základě stížnosti, kterou jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 57 % celkové výroby předpínacích drátů a lan ve Společenství, podala společnost Eurostress Information Service (ESIS).(3) Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do 31. září 2007 (dále jen „období šetření“). Šetření trendů významných pro stanovení újmy pokrývalo období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).1.2. Následný postup(4) V návaznosti na sdělení zásadních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto uložit prozatímní antidumpingová opatření (dále jen „prozatímní sdělení“), několik zúčastněných stran předložilo písemné připomínky, v nichž vyjádřily své názory na prozatímní zjištění. Strany, které o to požádaly, dostaly příležitost, aby byly vyslyšeny. Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.(5) Komise dále pokračovala v šetření s ohledem na aspekty zájmu Společenství a provedla analýzu údajů uvedených v odpovědích na dotazníky, které poskytli někteří uživatelé ve Společenství po uložení prozatímních antidumpingových opatření.(6) Čtyři další inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto uživatelských společností:- Hormipresa SL, Santa Coloma de Queralt, Španělsko,- Group Pacadar SA, Madrid, Španělsko,- Strongforce Engineering PLC, Dartford, Spojené království,- Hanson Building


text: Products Limited, Somercotes, Spojené království.(7) Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě vznikl záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu předpínacích drátů a lan pocházejících z Čínské lidové republiky, a o konečném výběru částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.(8) Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a na jejich základě byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK2.1. Dotčený výrobek(9) Jedna zúčastněná strana uvedla, že konkrétní typ lana s 19 dráty byl měl být z řízení vyloučen, neboť použití tohoto typu výrobku je velice specifické, nelze jej používat do betonových výztuží nebo nosných prvků a kotvených lanových mostů, což jsou hlavní oblasti použití dotčeného výrobku, a navíc se ve Společenství nevyrábí. Výrobní odvětví Společenství bylo rovněž konzultováno a potvrdilo, že popsaný výrobek, tj. lano s 19 dráty, ale také lana s více než 19 dráty, nejsou dotčeným výrobkem. Tvrzení bylo tudíž přijato a lana s 19 a více dráty budou z definice výrobku vyloučena.(10) Vzhledem k tomu, že další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy, potvrzuje se 14. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.3. DUMPING3.1. Tržní zacházení(11) Jeden čínský vyvážející výrobce zpochybnil prozatímní zjištění, pokud jde o stanovení tržního hospodářství, a uvedl, že kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) jako kritéria 1 až 3 základního nařízení byla splněna.(12) Pokud jde o kritérium 1, šetřením ohledně tržního zacházení bylo zjištěno, že náklady na elektrickou energii, které vznikají dotčenému vyvážejícímu výrobci a které tvoří významnou část celkových výrobních nákladů, jsou nespolehlivé. Bylo zjištěno, že náklady na elektrickou energii byly fakturovány prostřednictvím třetí společnosti v likvidaci (a nikoliv přímo dodavatelem elektrické energie). Podle vysvětlení je společnost v likvidaci původním vlastníkem výrobních zařízení a dotčený výrobek zde byl vyráběn. Mezitím se ocitla v likvidaci, ale stále je považována za vlastníka části výrobního zařízení. Společnost dodávající elektrickou energii proto nadále fakturovala veškerou spotřebu energie společnosti v likvidaci, a ta zase tyto náklady fakturovala dotčenému vyvážejícímu výrobci.(13) Bylo však ověřeno, že vyvážející výrobce v průběhu období šetření v roce 2007 výrobní zařízení koupil a byl alespoň část období šetření právním vlastníkem výrobního zařízení. Vykázané částky by navíc nebyly uvedeny do souladu s vývozními účty výrobce. A konečně, společnost v návaznosti na prozatímní sdělení nepředložila žádné informace nebo důkazy, které by prokázaly spolehlivost nákladů za elektrickou energii a vyvrátily prozatímní zjištění v tomto ohledu.(14) Týž vyvážející výrobce zopakoval, že omezené trvání jeho povolení k podnikání neznamená výrazný zásah státu ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. c) kritéria 1 základního nařízení, jak bylo zjištěno šetřením ohledně tržního zacházení. V tomto ohledu bylo zjištěno, že omezené trvání povolení k podnikání představuje překážku pro dlouhodobé obchodní rozhodování a plánování. Zejména bylo shledáno, že společnosti v podobných situacích obvykle disponují povolením k podnikání výrazně delšího trvání. Avšak po poskytnutí prozatímních informací bylo možné objasnit, že včasné prodloužení povolení k podnikání vyvážejícího výrobce je pouhou formalitou a nelze jej již považovat za překážku

type: legislation

jurisdiction: EU


text: pro dlouhodobé obchodní rozhodování a plánování.(15) Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že v tomto konkrétním případě skutečně nelze trvání povolení k podnikání považovat za zásadní zásah státu ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. c) kritéria 1, a připomínky vyvážejícího výrobce byly přijaty. Prozatímní zjištění byla podle toho příslušně upravena.(16) Dotčený vyvážející výrobce rovněž zpochybnil zjištění, že nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) kritériu 2 základního nařízení, podle kterých má disponovat jedním jasným a jednoznačným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Šetření týkající se tržního zacházení odhalilo, že značné částky opakujícího se úvěru byly zaznamenány na chybném místě. Ačkoli vyvážející výrobce tvrdil, že toto zjištění neodpovídá skutečnosti, neposkytl žádné přesvědčivé vysvětlení nebo platný důkaz, jímž by své tvrzení doložil. Toto tvrzení muselo být tudíž zamítnuto.(17) Nakonec týž vyvážející výrobce uvedl, že nedošlo k podstatnému zkreslení způsobenému systémem netržního hospodářství, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 7 písm. c) kritériu 3 základního nařízení. Vyvážející výrobce zejména zpochybnil zjištění, že si mohl půjčovat peníze s úrokovou sazbou, která byla výrazně nižší než tržní sazba. Vyvážející výrobce však neposkytl žádné nové informace nebo důkazy, na jejichž základě by prozatímní zjištění mohla být v tomto ohledu přehodnocena, a toto tvrzení muselo být tudíž zamítnuto.(18) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a navzdory zjištěním popsaným ve 14. bodě odůvodnění se potvrzují zjištění o tržním zacházení s ohledem na tohoto vyvážejícího výrobce, uvedená v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.(19) Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, pokud jde o stanovení tržního zacházení, potvrzují se tímto prozatímní zjištění uvedená v 25. až 36. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.3.2. Individuální zacházení(20) Vyvážející výrobce, jemuž nebylo uděleno individuální zacházení, uvedl, že jeho rozhodování je dostatečně nezávislé na státní intervenci ve smyslu čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení.(21) Na podporu tohoto tvrzení byl vyvážející výrobce schopen objasnit složení správní rady společnosti a hlasovací práva jejích akcionářů. Vyvážející výrobce tak mohl prokázat, že je dostatečně nezávislý na potenciální státní intervenci při stanovování cen ve smyslu čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení. Navíc, jak zmiňuje 14. bod odůvodnění, byl vyvážející výrobce schopen rovněž prokázat, že trvání jeho povolení k podnikání nelze kvalifikovat jako zásadní státní intervenci. Jelikož vyvážející výrobce tedy splnil požadavky pro individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, je třeba vypočítat individuální konečné clo použitelné na výrobky, které vyrábí a vyváží.(22) Pokud jde o dva vyvážející výrobce, jimž bylo individuální zacházení uděleno, nové informace dostupné po uložení prozatímních opatření ukázaly, že klíčoví pracovníci těchto společností jsou státními úředníky ve smyslu čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení. Obě společnosti tuto informaci ve své žádosti o tržní zacházení / individuální zacházení zamlčely.(23) Toto zamlčení se považuje za předložení zavádějících informací ve smyslu čl. 18 odst. 1 základního nařízení a k informacím, které uvedené společnosti poskytly ve svých žádostech o tržní zacházení / individuální zacházení, by se nemělo přihlížet. Dotčeným společnostem byla v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení poskytnuta možnost dodatečného vysvětlení. Žádná


text: z dotčených společností však uspokojivé vysvětlení neposkytla. Na základě těchto skutečností bylo výše uvedeným společnostem individuální zacházení odňato.(24) Pokud jde o třetí společnost, jíž bylo individuální zacházení uděleno, zpochybnilo výrobní odvětví Společenství to, zda jde skutečně o společnost v plném zahraničním vlastnictví a zda skutečně splňuje kritérium uvedené v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení. Všechny příslušné platby a bankovní převody při nabytí společnosti bylo možno během šetření ověřit a uvést do souladu, což dokazuje, že skutečně jde o společnost v plném zahraničním vlastnictví. Toto tvrzení muselo být tudíž zamítnuto.4. BĚŽNÁ HODNOTA4.1. Srovnatelná země(25) Některé zúčastněné strany uvedly, že výběr srovnatelné země nebyl správný. Zejména vzhledem ke skutečnosti, že na tureckém trhu existoval pouze jeden výrobce předpínacích drátů a lan, byla úroveň hospodářské soutěže v Turecku považována za nedostatečnou k tomu, aby údaje tohoto výrobce sloužily jako základ pro stanovení běžné hodnoty.(26) Tyto strany však v tomto ohledu nepředložily žádné nové důkazy, pouze opakovaly tvrzení učiněná před uložením předběžných opatření. Jak je nastíněno v 44. bodě prozatímního nařízení, přestože je v Turecku pouze jediný výrobce, dovoz do Turecka je značný, tj. pokrývá více než 50 % celkového trhu. Na základě této skutečnosti a vzhledem k tomu, že žádný z výrobců v jiných potenciálních srovnatelných zemích nespolupracoval při předmětném šetření, potvrzuje se, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.(27) Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, pokud jde o srovnatelnou zemi, potvrzují se prozatímní závěry uvedené v 40. až 45. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.4.2. Metoda výpočtu běžné hodnoty(28) Jeden vyvážející výrobce uvedl, že používaná běžná hodnota není vhodná, jelikož – jak je uvedeno v 48. a 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení –, pro většinu typů výrobků byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tureckého výrobce. Tento vyvážející výrobce argumentoval tím, že běžná hodnota pro uvedené typy výrobků by měla být založena na výrobních nákladech čínských vývozců samotných.(29) Základní nařízení v čl. 2 odst. 7 písm. a) výslovně stanoví, že běžná hodnota se určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v zemi s tržním hospodářstvím. Skutečnost, že byla běžná hodnota stanovena na základě početně zjištěných hodnot, tedy neumožňuje závěr, že použité hodnoty byly nevhodné. Jelikož dotyčnému vývozci nebylo uděleno tržního zacházení, jeho náklady související s vyváženými modely byly považovány za nespolehlivé. Účelem výběru srovnatelné země je stanovit spolehlivé náklady a ceny na základě informací získaných ve vhodné srovnatelné zemi. Jelikož bylo stanoveno, že je Turecko vhodnou volbou, nebyl důvod považovat náklady spojené s dotčeným výrobkem za nespolehlivé nebo nevhodné.(30) Dotčený vyvážející výrobce neposkytl žádný konkrétní důvod (kromě důvodů uvedených výše ve 24. bodě odůvodnění), proč byla volba srovnatelné země nevhodná, a zejména důvod k tomu, proč považovat typy výrobků vyráběné a prodávané tímto vyvážejícím výrobcem a typy výrobků vyráběných výrobcem ve srovnatelné zemi za nesrovnatelné. Tato tvrzení musela být tudíž zamítnuta.(31) Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, pokud jde o metodu pro výpočet běžné hodnoty, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 46. až 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.4.3. Vývozní


text: cena(32) Vyvážející výrobce zmíněný v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který uskutečňoval prodej na vývoz prostřednictvím svého dovozce ve spojení ve Společenství uvedl, že se pro stanovení vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení měl použít skutečný zisk, jehož dosahoval dovozce ve spojení při opětovném prodeji předpínacích lan a drátů ve Společenství.(33) Prodejní ceny mezi stranami ve spojení se vzhledem ke vztahu mezi kupujícím a prodávajícím považují za nespolehlivé. V důsledku toho se musí považovat za nespolehlivé rovněž ziskové rozpětí plynoucí z opětovného prodeje. Vyvážející výrobce nepředložil žádné důkazy o tom, že by ziskové rozpětí jeho dovozce ve spojení bylo přesto spolehlivé. Toto tvrzení muselo být tudíž zamítnuto.(34) Vyvážejícímu výrobci uvedenému v 31. bodě odůvodnění bylo odmítnuto individuální zacházení z důvodů popsaných ve 21. a 22. bodě odůvodnění, a jelikož jeho dumpingové rozpětí bylo stanoveno metodou nastíněnou níže ve 40. bodě odůvodnění, otázka použité metody při stanovování vývozní ceny tohoto vyvážejícího výrobce již není relevantní.(35) Pokud jde o jednoho z vyvážejících výrobců, jimž bylo uděleno individuální zacházení, zpochybnilo výrobní odvětví Společenství spolehlivost vývozní ceny, kterou uvedl. Bylo argumentováno tím, že malé množství vyvezené během období šetření a zvláštní okolnosti (zejména skutečnost, že vyvážený výrobek neměl požadované osvědčení o homologaci) naznačují vztah mezi dovozcem a vyvážejícím výrobcem, a k vývozní ceně by se tudíž nemělo přihlížet. Výrobní odvětví Společenství však nemohlo na podporu svého tvrzení předložit žádný důkaz. Šetřením navíc nedošlo k odhalení žádného vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem, který není ve spojení. Toto tvrzení muselo být tudíž zamítnuto.(36) Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, pokud jde o vývozní cenu, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.4.4. Srovnání(37) Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, pokud jde o srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, potvrzují se prozatímní závěry uvedené v 53. a 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.5. DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ5.1. Spolupracující výrobce, jimž bylo uděleno individuální zacházení(38) U společností, jimž bylo uděleno individuální zacházení, byla vážená průměrná běžná hodnota srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.(39) Konečné vážené dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před clem činí:Společnost | Konečné dumpingové rozpětí |Kiswire Qingdao, Ltd. | 26,8 % |Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 49,8 % |5.2. Všichni ostatní vyvážející výrobci(40) Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byla úroveň spolupráce nízká.(41) Proto bylo považováno za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí na základě údajů poskytnutých společnostmi, jimž nebylo uděleno ani tržní ani individuální zacházení.(42) Celostátní úroveň dumpingu pro všechny vyvážející výrobce, jimž nebylo uděleno individuální zacházení, byla na základě toho stanovena ve výši 50,8 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.6. ÚJMA6.1. Výroba ve Společenství a vymezení výrobního odvětví Společenství(43) Jelikož nebyly podány připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Společenství, potvrzuje se 60. a 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.6.2. Spotřeba Společenství(44) Jelikož nebyly podány připomínky ohledně spotřeby ve Společenství, potvrzuje se 64. a 66. bod odůvodnění


text: prozatímního nařízení.6.3. Dovoz do Společenství z ČLR(45) Jedna zúčastněná strana uvedla, že průměrná cena čínského vývozu je obdobná průměrným prodejním cenám výrobního odvětví Společenství. V tomto ohledu ukázala zjištění Komise založená na Eurostatu pro dovozní ceny z ČLR a na ověřených údajích pro výrobní odvětví Společenství, že toto tvrzení není správné. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.(46) Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 67. až 70. bod odůvodnění prozatímního nařízení.6.4. Stav výrobního odvětví Společenství(47) Jeden uživatel tvrdil, že průměrné ceny výrobního odvětví Společenství v letech 2004 a 2005 byly vyšší než ceny uvedené v prozatímním nařízení, a byly tudíž nesprávné. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba zdůraznit, že současná zjištění jsou výsledkem šetření na úrovni EU, a nikoli na úrovni regionů nebo jednotlivých zemí. Jelikož v tomto ohledu zúčastněné strany nepředložily žádné důkazy, muselo být toto tvrzení zamítnuto.(48) Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se situace výrobního odvětví Společenství, potvrzují se závěry 71. až 91. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu.7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST7.1. Účinky dumpingového dovozu(49) Některé zúčastněné strany uvedly, že podíl čínského dovozu na trhu nebyl dostatečný na to, aby výrobnímu odvětví Společenství působil újmu. V 93. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se jasně uvádí, že silný nárůst objemu dumpingového dovozu o 2 106 % mezi rokem 2004 a obdobím šetření a odpovídající zvýšení jeho podílu na trhu Společenství z 0,4 % v roce 2004 na 8,2 % v období šetření a 18% podbízení zjištěné během období šetření se časově kryly s výše popsaným zhoršením ekonomické situace výrobního odvětví Společenství.(50) Navíc navzdory zvýšení nákladů na hlavní surovinu, válcovaný drát, jež činí 75 % výrobních nákladů, které by měly zasáhnout všechny účastníky trhu, klesly průměrné čínské ceny mezi rokem 2004 a obdobím šetření o 45 %. Byl učiněn závěr, že tlak vyvíjený dumpingovým dovozem, jehož objem se a podíl na trhu se od roku 2006 výrazně zvýšil, měl v souvislosti s újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství rozhodující úlohu. Toto tvrzení se proto zamítá.(51) Zjištění a závěry uvedené v 92. až 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.7.2. Účinky dalších faktorů(52) Některé zúčastněné strany uvedly, že újma, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, způsobil dovoz z jiných třetích zemí. Podle 95. a 96. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se objem dovozu z jiných třetích zemí od roku 2004 do konce období šetření zvýšil o 112 %. Nicméně průměrné ceny tohoto dovozu byly daleko vyšší než ceny čínských vyvážejících výrobců a dokonce než ceny výrobního odvětví Společenství. Z toho důvodu jim nelze přičítat podíl na újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.(53) Bylo zjištěno, že ceny dvou z těchto jiných třetích zemí, jimž náleží 2,5% společný podíl na trhu, jsou nižší než dovozní ceny dotčeného výrobku z ČLR. Avšak vzhledem k poměrně nízkému objemu tohoto dovozu to nelze považovat za dodatečné k popření příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou výrobního odvětví Společenství.(54) Zjištění a závěry stanovené v 95. až 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se na základě toho


text: potvrzují.7.3. Vývoz výrobního odvětví Společenství vybraného do vzorku(55) Některé zúčastněné strany uvedly, že újma, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, způsobil vývoz uskutečněný za ceny nižší než výrobní náklady. Vývoz do zemí mimo Společenství přestavoval v období šetření pouze zhruba 14 % celkového prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobním odvětví Společenství. Tento vývoz se mezi rokem 2004 a obdobím šetření zvýšil asi o 16 %. Jednotková vývozní prodejní cena výrobců ve Společenství se snížila o 8 % ze 715 EUR v roce 2004 na 660 EUR v období šetření. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nelze předpokládat, že tento prodej byl uskutečněn za ceny nižší než výrobní náklady, jelikož existují mnohé odchylky mezi společnostmi a obdobími. Snížení vývozní ceny bylo způsobeno tlakem čínského vývozu také na hlavních vývozních trzích výrobního odvětví Společenství prostřednictvím silného stlačení cen.(56) Zjištění a závěry stanovené v 97. až 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se na základě toho potvrzují.(57) Jelikož nebyly podány žádné připomínky týkající se zvýšení výrobních nákladů a konkurence ze strany jiných výrobců ve Společenství, potvrzují se závěry uvedené v 100. až 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.7.4. Závěr o příčinné souvislosti(58) Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny vlivy všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství od vlivů dumpingového dovozu působícího újmu, se potvrzuje, že tyto další faktory nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.(59) Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že dumpingový dovoz předpínacích drátů a lan pocházející z Čínské lidové republiky působil výrobnímu odvětví Společenství závažnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.(60) Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 103. až 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.8. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ8.1. Zájem výrobního odvětví Společenství a jiných výrobců ve Společenství(61) Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky týkající se zájmu výrobního odvětví Společenství a jiných výrobců, potvrzují se závěry uvedené v 105. až 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.8.2. Zájmy dovozců(62) Jedna zúčastněná strana, která dováží předpínací dráty a lana z ČLR, uvedla, že uložení antidumpingových opatření bude mít závažný vliv na situaci dovozců, protože ti nebudou moci přenést zvýšené ceny na své zákazníky.(63) Šetřením se zjistilo, že ziskové rozpětí dovozců jsou u dotčeného výrobku poměrně vysoká. Navíc nízký podíl nákladů dotčeného výrobku na celkových nákladech zákazníků by měl dovozcům umožnit na zákazníky zvýšené ceny přenést. Také podmínky smluv s dodavateli nebrání dovozcům změnit zdroj dodávek dotčeného výrobku a získávat je buď od společností s nízkými, nebo nulovými cly nebo z jiných dodávajících zemí, jako je Thajsko a Jižní Afrika. Toto tvrzení muselo být tudíž zamítnuto.(64) Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky v tomto konkrétním ohledu, potvrzují se závěry uvedené v 112. až 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.8.3. Zájem uživatelů(65) Některé zúčastněné strany uvedly, že uložení antidumpingových opatření bude mít závažný vliv na situaci uživatelů předpínacích drátů a lan, protože nebudou moci přenést zvýšené ceny na své zákazníky.(66) Jak je výše uvedeno ve 4. a 5. bodě odůvodnění, možný vliv opatření na situaci uživatelských výrobních


text: odvětví byl po uložení prozatímních opatření zkoumán provedením dalších šetření na místě v prostorách čtyř uživatelů. Všichni tito uživatelé byli výrobci polotovarů, vyrábějící a dodávající betonové díly do betonových výztuží, nosných prvků a kotvených lanových mostů.(67) Zjištění Komise ukázala, že u nejreprezentativnějšího navštíveného uživatele a u většiny použití dotčený výrobek představoval pouze 5 % celkových výrobních nákladů. Nicméně podíl pro uživatele může v průměru dosáhnout až 13 %. Dopad antidumpingových opatření na jejich náklady se odhaduje mezi 0 a 6,5 %. Avšak s ohledem na jejich konečné zákazníky (především stavební společnosti) bude dopad cla minimální a v každém případě nižší než 1 % jejich celkových výrobních nákladů. S přenesením cla na své zákazníky by proto neměli mít velké potíže. Toto tvrzení muselo být tudíž zamítnuto.(68) Jedna zúčastněná strana uvedla, že uvalení jakýchkoli antidumpingových opatření povede k nedostatku předpínacích drátů a lan ve Spojeném království, jelikož trh této země závisí na dovozu. V tomto ohledu je třeba přihlížet k tomu, že současná zjištění byla stanovena na úrovni EU, a nikoli na úrovni regionů nebo jednotlivých zemí. Nicméně i ve vztahu pouze k trhu Spojeného království zjištění ukázala, že zkoumaní výrobci ve Spojeném království disponují rozsáhlou kapacitou k zajištění dodávek na tento trh. Navíc výrobní odvětví Společenství jako celek má dostatečnou kapacitu k uspokojení celkové spotřeby v EU. Toto tvrzení tudíž muselo být zamítnuto.(69) Některé zúčastněné strany předložily tvrzení o existenci kartelu ve výrobním odvětví předpínacích drátů a lan ve Společenství. V této souvislosti Komise vydala v roce 2008 prohlášení o námitkách adresované řadě společností činných v oblasti dodávky předpínací oceli. Avšak žádné konečné rozhodnutí v této věci Komise zatím nepřijala. Zaslání prohlášení o námitkách nemá vliv na konečný výsledek řízení. Pokud by se existence kartelu na trhu Společenství prokázala, mohou být opatření případně přezkoumána.(70) Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky v tomto konkrétním ohledu, potvrzují se závěry uvedené v 115. až 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.8.4. Závěr, pokud jde o zájem Společenství(71) Vzhledem k výsledkům dalšího šetření aspektů zájmu Společenství potvrzují se zjištění uvedená ve 118. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ9.1. Úroveň pro odstranění újmy(72) Několik zúčastněných stran zpochybnilo prozatímní zjištění, že by ziskové rozpětí ve výši 8,5 % bylo rozpětím zisku, jehož by tento druh výrobního odvětví v této oblasti za běžných podmínek hospodářské soutěže mohl dosáhnout.(73) Jedna zúčastněná strana uvedla, že by se k ziskovosti z roku 2005 nemělo při výpočtu ziskové rozpětí přihlížet, protože šlo v tomto sektoru o mimořádně výnosný rok. Tak tomu ovšem bylo a toto tvrzení bylo tudíž přijato. Pro výpočet úrovně odstranění újmy bylo proto použito ziskové rozpětí ve výši 6,2 %, jehož bylo dosaženo v roce 2004, tedy v době, kdy nebylo množství vývozu z ČLR tak významné a ceny byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.(74) Potřebné zvýšení ceny pak bylo stanoveno srovnáním vážené průměrné dovozní ceny, stanovené pro účely výpočtu cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která by nepůsobila újmu. Rozdíly v tomto srovnání byly poté vyjádřeny jako procentní podíl z celkové dovozní


text: hodnoty CIF.(75) Jedna zúčastněná strana uvedla, že průměrné rozpětí podbízení by mělo být vypočítáno s použitím množství každého typu výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství jakožto váhy. Je běžným postupem používat hodnotu CIF vývozu každého typu výrobku jakožto váhu pro výpočet váženého průměrného rozpětí podbízení. Důvodem pro tento výpočet je to, že výsledkem cla vypočítaného tímto způsobem bude v při použití na prodej společnosti během období šetření nulové podbízení, tj. cena, která nepůsobí újmu. Nebylo by tomu tak v případě, že se pro tento výpočet jakožto váha použilo množství každého typu výrobku prodaného výrobním odvětvím Společenství.(76) Úroveň pro odstranění újmy u jednoho čínského vyvážejícího výrobce, jemuž bylo uděleno individuální zacházení a který je zmíněn výše ve 23. bodě odůvodnění, byla přepočítána kvůli úřední chybě v prozatímním stanovení. V důsledku toho byla úroveň pro odstranění újmy nižší než 2 %, což bylo považováno za nepatrné. Proto by z dovozu dotčeného výrobku vyrobeného uvedenou společností nemělo být uloženo žádné clo.(77) Jelikož nebyly podány žádné další připomínky ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se 119. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.(78) Celostátní úroveň pro odstranění újmy byla přepočítána na základě údajů poskytnutých společnostmi, jimž nebylo uděleno ani tržní ani individuální zacházení.9.2. Forma a úroveň cel(79) Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo na úrovni dostatečné k odstranění újmy způsobené tímto dumpingovým dovozem, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí.(80) Sazby končených cel se stanoví takto:Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí pro odstranění újmy | Sazba konečného antidumpingového cla |Kiswire Qingdao, Ltd | 26,8 % | 0 % | 0 % |Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 49,8 % | 31,1 % | 31,1 % |Všechny ostatní společnosti | 50,0 % | 46,2 % | 46,2 % |(81) Individuální anitidumpingové celní sazby uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění předmětného šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných konkrétně uvedenými společnostmi. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.(82) Všechny žádosti o uplatňování této sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi[3] se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení se poté případně pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které využívají individuálních celních sazeb.9.3. Konečný výběr prozatímních cel(83) Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené


text: výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, tj. nařízením (ES) č. 1129/2008, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jsou-li konečná cla vyšší než prozatímní cla, provede se konečný výběr pouze částek na úrovni zajištěné prozatímními cly. Prozatímně zajištěné částky u výrobků vyloučených z oblasti působnosti výrobku podle 9. bodu odůvodnění se uvolňují.9.4. Zvláštní monitorování(84) V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb mezi vyvážejícími výrobci se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Patří mezi ně toto:(85) Celním orgánům členských států se předkládá platná obchodní faktura splňující požadavky uvedené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, který není opatřen touto fakturou, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.(86) Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.10. ZÁVAZKY(87) Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových opatření, nabídl jeden z vyvážejících výrobců, kterému bylo uděleno individuální zacházení, cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.(88) Tato nabídka byla posouzena a prokázalo se, že během období šetření se ceny výrobku lišily významně, tj. že v případě zmíněné společnosti mohl rozdíl mezi nejnižší a nejvyšší prodejní cenou na trhu EU představovat ve stejné kategorii výrobků až 46 %. Navíc bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobního odvětví Společenství se během dotčeného období výrazně měnily. Proto výrobek není vhodný pro pevný cenový závazek. Společnost navrhla indexování minimální ceny podle vývoje cen suroviny, tedy válcovaného drátu. Nicméně pokud chybí veřejně dostupné informace o ceně suroviny používané v dotčeném výrobku a ceny srovnatelné suroviny, tedy válcovaného drátu na sítě, se vyvíjejí opačným způsobem, nebylo možné stanovit vztah mezi prodejními cenami konečného výrobku ve Společenství a hlavní surovinou. Proto se nabídnutý závazek považuje za neproveditelný ve smyslu čl. 8 odst. 3 základního nařízení, neboť by neodstranil poškozující účinek zjištěného dumpingu.(89) Navíc existuje několik různých typů dotčeného výrobku. S cílem zjednodušit požadované předkládání zpráv v rámci šetření společnost zjednodušila kritéria pro klasifikaci výrobku a sloučila vyráběné a prodávané typy výrobku do skupin. To však ale nic nemění na skutečnosti, že společnost během období šetření vyrobila několik typů drátů a lan a prodávala je do EU. Aby se omezilo riziko křížové kompenzace mezi různými typy výrobků, společnost navrhla, že bude dodržovat tři minimální dovozní ceny, a sice jednu dovozní cenu pro drát a dvě


text: dovozní ceny pro lano v závislosti na průměru. S ohledem na důvody popsané v 88. bodě odůvodnění závazek nabídnutý dotčeným vyvážejícím výrobcem nelze přijmout.11. ZMĚNA NÁZVU(90) Jeden z dotčených vyvážejících výrobců, konkrétně společnost Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag, změnil po období šetření, v průběhu tohoto šetření svůj název na Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag.(91) Tato úprava nepředstavuje žádnou zásadní změnu, která by měla dopad na zjištění tohoto šetření, a byl proto učiněn závěr, že konečná zjištění týkající se společnosti Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag se vztahují na společnost Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag.PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu nepokovených nebo nepotažených drátů z nelegované oceli, pokovených nebo zinkem potažených drátů z nelegované oceli a drátěných lan z nelegované oceli, též pokovených nebo potažených, s nejvýše 18 dráty , obsahující 0,6 % hmotnostních uhlíku nebo více, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, kódů KN ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 a ex 7312 10 69 (kódy TARIC 7217 10 90 10, 7217 20 90 10, 7312 10 61 11, 7312 10 61 91, 7312 10 65 11, 7312 10 65 91, 7312 10 69 11 a 7312 10 69 91) a pocházejících z Čínské lidové republiky.2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:Společnost | Antidumpingové clo | Doplňkové kódy TARIC |Kiswire Qingdao, Ltd , Qingdao | 0 % | A899 |Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 31,1 % | A952 |Všechny ostatní společnosti | 46,2 % | A999 |3. Uplatnění jednotlivých celních sazeb stanovených pro společnost uvedenou v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která bude splňovat požadavky stanovené v příloze. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.Článek 2Částky zajištěné pomocí prozatímních antidumpingových cel podle nařízení Komise (ES) č. 1129/2008 ze dne 14. listopadu 2008, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých drátů a drátěných lan z nelegované oceli pro předpínání předem a dodatečně (předpínací dráty a lana) pocházejících z Čínské lidové republiky se s konečnou platností vyberou. Částky prozatímně zajištěné za zboží, na něž se nevztahuje čl. 1 odst. 1, se uvolňují.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyně [...]PŘÍLOHAPlatná obchodní faktura uvedená v čl. 1 odst. 3 musí


text: obsahovat prohlášení podepsané zástupcem společnosti v tomto formátu:1. Jméno a funkce zástupce společnosti, která obchodní fakturu vydala.2. Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že [objem] předpínacích drátů a lan prodaných na vývoz do Evropského společenství, na něž se vztahuje tato faktura, bylo vyrobeno společností (jméno společnosti a sídlo) (doplňkový kód TARIC) v (příslušná země). Prohlašuji, že informace uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.Datum a podpis“[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1, nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. L 306, 15.11.2008, s. 5.[3] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Brusel, Belgie.


text:
 |
 52013PC0451
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o přizpůsobení řady právních aktů, které stanoví použití regulativního postupu s kontrolou, článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie /* */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Lisabonská smlouva, která vstoupila
 v platnost dne 1. prosince 2009, podstatným způsobem mění rámec
 pravomocí svěřených Komisi normotvůrci. Zřetelně
 rozlišuje jednak pravomoci přenesené na Komisi přijímat nelegislativní
 akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění
 některé prvky legislativního aktu, jež nejsou podstatné (akty
 v přenesené pravomoci), a jednak pravomoci svěřené Komisi
 přijímat prováděcí akty. Na tyto pravomoci se vztahují zcela odlišné
 právní rámce.
 Z redakčního hlediska je definice
 aktů v přenesené pravomoci v čl. 290 odst. 1 velmi blízká
 definici aktů, na které se podle rozhodnutí 1999/468/ES[1] („rozhodnutí o postupu
 projednávání ve výborech“) vztahuje regulativní postup s kontrolou stanovený
 v článku 5a tohoto rozhodnutí. V obou případech mají
 dotyčné akty obecnou působnost a jejich cílem je změnit nebo
 doplnit některé prvky legislativního nástroje, které nejsou podstatné.
 Z tohoto důvodu nezahrnula revize
 rozhodnutí o postupu projednávání ve výborech prostřednictvím
 nařízení č. 182/2011[2]
 („nařízení o postupu projednávání ve výborech“) článek 5a rozhodnutí
 o postupu projednávání ve výborech do své oblasti působnosti. Článek
 5a, kterým se stanoví regulativní postup s kontrolou, proto musel být pro
 účely stávajících základních aktů, které na tento článek
 odkazují, přechodně zachován. V této souvislosti se Komise
 zavázala tato stávající ustanovení, kterými se stanoví regulativní postup
 s kontrolou, formálně přizpůsobit režimu aktů
 v přenesené pravomoci.
 Při přijetí nařízení o postupu
 projednávání ve výborech vydala Komise toto prohlášení[3]:
 „Pokud jde o
 platné legislativní akty, které v současnosti odkazují na regulativní
 postup s kontrolou, Komise provede přezkum ustanovení spojených s
 tímto postupem u každého nástroje, který má v úmyslu pozměnit, aby je
 mohla ve vhodnou dobu upravit podle kritérií stanovených ve Smlouvě.
 Evropský parlament a Rada budou mít navíc právo upozornit na základní akty,
 jejichž úprava je podle jejich názoru prioritní.
 Komise zhodnotí
 výsledky tohoto procesu do konce roku 2012, aby posoudila, kolik legislativních
 aktů odkazujících na regulativní postup s kontrolou je stále v platnosti.
 Komise poté připraví vhodné legislativní iniciativy za účelem dokončení
 úprav. Celkovým cílem Komise je, aby byla všechna ustanovení odkazující na
 regulativní postup s kontrolou do konce sedmého volebního období Parlamentu
 vyškrtnuta ze všech legislativních nástrojů.“
 2. PŘEHLED ZÁKLADNÍCH
 NÁSTROJŮ, NA KTERÉ SE ÚPRAVA VZTAHUJE
 Na konci roku 2012 bylo určeno 288
 legislativních aktů, které stále odkazovaly na regulativní postup
 s kontrolou. Přibližně 60 z nich je v současnosti
 v legislativním procesu, a tento návrh se na ně tedy nevztahuje (tyto
 akty jsou pro informaci uvedeny v bodě 4 níže).
 Komise všechny legislativní nástroje, které
 stále odkazují na regulativní postup s kontrolou, pečlivě
 přezkoumala s cílem zjistit, zda opatření týkající se regulativního
 postupu s kontrolou, na něž se vztahuje rozhodnutí o postupu
 projednávání ve výborech, splňují kritéria článku 290 Smlouvy o
 fungování EU.
 Tento návrh je prvním ze tří návrhů, kterými se
 přizpůsobuje řada legislativních nástrojů odkazujících na
 regulativní postup s kontrolou kritériím stanoveným ve Smlouvě. Stanoví se
 jím přeměna regulativního


text:
postupu s kontrolou na akty
 v přenesené pravomoci týkající se základních legislativních aktů
 uvedených v příloze. Je založen na právních základech všech
 dotčených základních aktů.
 Pro legislativní akty v oblasti práva,
 které odkazují na regulativní postup s kontrolou, je navrženo jiné
 samostatné nařízení (COM(2013) 452), neboť tyto akty byly
 přijaty na právním základě podle části třetí hlavy
 V Smlouvy o fungování EU, nejsou tedy závazné pro všechny členské státy,
 a tudíž jsou s právními základy ostatních právních aktů
 neslučitelné.
 Třetí návrh se pak bude vztahovat na
 zbývající základní akty odkazující na regulativní postup s kontrolou,
 jejichž analýza stále probíhá.
 3. METODA
 PŘIZPŮSOBENÍ LEGISLATIVNÍCH NÁSTROJŮ, KTERÉ STÁLE ODKAZUJÍ NA
 REGULATIVNÍ POSTUP S KONTROLOU
 Tento návrh vychází z přístupu,
 při němž se uplatňuje metoda použitá v nařízení o
 postupu projednávání ve výborech a základní akty, které stále obsahují
 regulativní postup s kontrolou, se upraví rámcovým nařízením.
 Nařízení o postupu projednávání ve
 výborech stanoví automatické přizpůsobení stávajícího acquis
 novým postupům. Článek 13 uvedeného nařízení stanoví, že pokud
 základní akty odkazují na postupy stanovené v rozhodnutí o postupu
 projednávání ve výborech, použije se příslušný postup nařízení o
 postupu projednávání ve výborech.
 Obdobně toto rámcové nařízení
 stanoví, že pokud nástroje uvedené v příloze odkazují na postup
 uvedený v článku 5a rozhodnutí o postupu projednávání ve výborech, je
 Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci.
 V případech, kdy jsou v souladu
 s čl. 5a odst. 5 písm. b) rozhodnutí o postupu projednávání ve
 výborech zkráceny lhůty pro vyjádření nesouhlasu, stanoví návrh
 lhůtu pro vyslovení námitek na jeden měsíc (čl. 2 odst. 6
 návrhu).
 Návrh přizpůsobuje postup pro
 naléhavé případy podle čl. 5a odst. 6 rozhodnutí o postupu
 projednávání ve výborech postupu pro akty v přenesené pravomoci
 (článek 3 návrhu).
 Přizpůsobením režimu aktů
 v přenesené pravomoci nebudou dotčeny již zahájené postupy, u
 nichž výbor již zaujal stanovisko v souladu s rozhodnutím o postupu
 projednávání ve výborech.
 Základní akty, které se přizpůsobují
 režimu aktů v přenesené pravomoci, jsou uvedeny v příloze
 návrhu. Jsou uspořádány podle oblastí politik a chronologického
 pořadí přijetí nástroje.
 4. SEZNAM ZÁKLADNÍCH AKTŮ
 ODKAZUJÍCÍCH NA REGULATIVNÍ POSTUP S KONTROLOU, KTERÉ JSOU
 V SOUČASTNOSTI REVIDOVÁNY
 Oblast || Nástroj || Odkaz na návrh
 AGRI || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/4/ES ze dne 22. února 1999 o kávových a cikorkových extraktech || COM(2012) 150
 AGRI || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/36/ES ze dne 23. června 2000 o kakaových a čokoládových výrobcích určených k lidské spotřebě || COM(2012) 150
 CLIMA || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nové osobní automobily v rámci integrovaného přístupu Společenství ke snižování emisí CO2 z lehkých užitkových vozidel || COM(2012) 393
 CLIMA || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 ze dne 17. května 2006 o některých fluorovaných skleníkových plynech || COM(2012) 643
 CNECT || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy || COM(2012) 238
 EMPL || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/40/ES ze dne 29. dubna


text:
2004 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví před expozicí zaměstnanců rizikům spojeným s fyzikálními činiteli (elektromagnetickými poli) (osmnáctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) || KOM(2011) 348
 ENER || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES || COM(2012) 595
 ENER/CLIMA || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/30/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 98/70/ES, pokud jde o specifikaci benzinu, motorové nafty a plynových olejů, zavedení mechanismu pro sledování a snížení emisí skleníkových plynů, a směrnice Rady 1999/32/ES, pokud jde o specifikaci paliva používaného plavidly vnitrozemské plavby, a kterou se ruší směrnice 93/12/EHS || COM(2012) 595
 ENTR || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES ze dne 31. května 1999 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných přípravků || COM(2012) 8
 ENTR || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody || COM(2012) 584
 ENTR || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/22/ES ze dne 31. března 2004 o měřicích přístrojích || KOM(2011) 769
 ENTR || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/23/ES ze dne 23. května 2007 o uvádění pyrotechnických výrobků na trh || KOM(2011) 771
 ENTR || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES ze dne 16. června 1994 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se rekreačních plavidel || KOM(2011) 456
 ENTR || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 273/2004 ze dne 11. února 2004 o prekursorech drog || COM(2012) 548
 ENTR || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) || COM(2011) 814
 ESTAT || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 543/2009 ze dne 18. června 2009 o statistice plodin a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 837/90 a (EHS) č. 959/93 || COM(2012) 724
 ESTAT || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství || COM(2012) 167
 ESTAT || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku (přepracované znění) || COM(2012) 724
 ESTAT || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku (přepracované znění) || COM(2012) 724
 ESTAT || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v některých oblastech mimo severní Atlantik (přepracované znění) || COM(2012) 724


text:
ESTAT || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1165/2008 ze dne 19. listopadu 2008 o statistice chovu hospodářských zvířat a produkce masa a o zrušení směrnic Rady 93/23/EHS, 93/24/EHS a 93/25/EHS || COM(2012) 724
 ESTAT || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 762/2008 ze dne 9. července 2008 o předkládání statistik týkajících se akvakultury členskými státy a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 788/96 || COM(2012) 724
 ESTAT || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1921/2006 ze dne 18. prosince 2006 o předkládání statistických údajů o vykládkách produktů rybolovu v členských státech || COM(2012) 724
 ESTAT || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 138/2004 ze dne 5. prosince 2003 o souhrnném zemědělském účtu ve Společenství || COM(2012) 724
 ESTAT || Nařízení Rady (ES) č. 577/98 ze dne 9. března 1998 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve Společenství || COM(2013) 155
 ESTAT || Směrnice Rady 96/16/ES ze dne 19. března 1996 o statistických zjišťováních o mléku a mléčných výrobcích || COM(2012) 724
 HOME || Nařízení Rady (ES) č. 343/2003 ze dne 18. února 2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o azyl podané státním příslušníkem třetí země v některém z členských států || KOM(2008) 820
 HOME || Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 573/2007/ES ze dne 23. května 2007 o zřízení Evropského uprchlického fondu na období 2008 až 2013 jako součásti obecného programu Solidarita a řízení migračních toků || KOM(2011) 751
 HOME || Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES ze dne 23. května 2007 o zřízení Fondu pro vnější hranice na období 2007 až 2013 jako součásti obecného programu Solidarita a řízení migračních toků || KOM(2011) 750
 HOME || Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 575/2007/ES ze dne 23. května 2007 o zřízení Evropského návratového fondu na období 2008 až 2013 jako součásti obecného programu Solidarita a řízení migračních toků || KOM(2011) 751
 HOME || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) || KOM(2011) 118
 MARKT || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) || KOM(2011) 8
 MARKT || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES ze dne 17. května 2006 o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek || KOM(2011) 778
 MARKT || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných kvalifikací || KOM(2011) 883
 MARKT || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby || KOM(2011) 895
 MARKT || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb || KOM(2011) 895
 MARKT || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (MiFID)


text:
|| KOM(2011) 656 KOM(2011) 652
 MARKT || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) || KOM(2011) 651
 MOVE || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/40/ES ze dne 6. května 2009 o technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (přepracované znění) || COM(2012) 380
 MOVE || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci || COM(2012) 129
 MOVE || Směrnice Rady 96/98/ES ze dne 20. prosince 1996 o námořním zařízení || COM(2012) 772
 MOVE || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES ze dne 13. června 2003 o hlášení událostí v civilním letectví || COM(2012) 776
 MOVE || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES ze dne 17. června 2008 o interoperabilitě železničního systému ve Společenství (přepracované znění) || COM(2013) 30
 MOVE || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železniční dopravy ve Společenství a o změně směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (směrnice o bezpečnosti železnic) || COM(2013) 31
 MOVE || Nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 ze dne 20. prosince 1985 o záznamovém zařízení v silniční dopravě || KOM(2011) 451
 MOVE || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu || COM(2013) 410
 MOVE || Nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi || COM(2013) 410
 MOVE || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi || COM(2013) 410
 MOVE || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) || COM(2013) 410
 MOVE || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES || COM(2013) 409
 MOVE || Směrnice Rady 96/53/ES ze dne 25. července 1996, kterou se pro určitá silniční vozidla provozovaná v rámci Společenství stanoví maximální přípustné rozměry pro vnitrostátní a mezinárodní provoz a maximální přípustné hmotnosti pro mezinárodní provoz || COM(2013) 195
 SANCO || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/20/ES ze dne 4. dubna 2001 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se uplatňování správné klinické praxe při provádění klinických hodnocení humánních léčivých přípravků || COM(2012) 369
 SANCO || Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES ze dne 24. září 1998 o zřízení sítě epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí ve Společenství || KOM(2011) 866
 SANCO || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/79/ES ze dne 27. října 1998 o diagnostických zdravotnických prostředcích in vitro || COM(2012) 541
 SANCO || Směrnice Rady


text:
93/42/EHS ze dne 14. června 1993 o zdravotnických prostředcích || COM(2012) 542
 SANCO || Směrnice Rady 90/385/EHS ze dne 20. června 1990 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se aktivních implantabilních zdravotnických prostředků || COM(2012) 542
 SANCO || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/37/ES ze dne 5. června 2001 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se výroby, obchodní úpravy a prodeje tabákových výrobků || COM(2012) 788
 SANCO || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 o obecné bezpečnosti výrobků || COM(2013) 78
 SANCO || Směrnice Rady 96/23/ES ze dne 29. dubna 1996 o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech a o zrušení směrnic 85/358/EHS a 86/469/EHS a rozhodnutí 89/187/EHS a 91/664/EHS || COM(2013) 265
 SANCO || Nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat || COM(2013) 265
 TAXUD || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví celní kodex Společenství (Modernizovaný celní kodex) || COM(2012) 64
 2013/0218 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY
 o přizpůsobení řady právních
 aktů, které stanoví použití regulativního postupu s kontrolou,
 článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na článek 33, čl. 43 odst. 2, čl. 53 odst. 1,
 článek 62, čl. 64 odst. 2, článek 91, čl. 100 odst. 2,
 článek 114, čl. 153 odst. 2 písm. b), čl. 168 odst. 4 písm. b),
 článek 172, čl. 192 odst. 1, článek 207 a čl. 338 odst. 1
 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[4],
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů[5],
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Lisabonská smlouva umožnila
 normotvůrcům přenést na Komisi pravomoc přijímat
 nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují
 nebo mění některé prvky legislativního aktu, jež nejsou podstatné.
 (2) Opatření, na něž se
 přenesení pravomocí podle čl. 290 odst. 1 Smlouvy o fungování
 Evropské unie může vztahovat, v zásadě odpovídají
 opatřením, na něž se vztahuje regulativní postup s kontrolou
 stanovený článkem 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června
 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených
 Komisi[6].
 (3) Je nutné
 přizpůsobit článku 290 Smlouvy o fungování EU řadu právních
 aktů, které již vstoupily v platnost a stanoví použití regulativního
 postupu s kontrolou.
 (4) Tímto nařízením by
 neměly být dotčeny již zahájené postupy, u nichž výbor
 ještě před vstupem tohoto nařízení v platnost zaujal stanovisko
 v souladu s článkem 5a rozhodnutí 1999/468/ES.
 (5) Jelikož
 přizpůsobení, která se tímto nařízením mají provést, se týkají
 pouze postupů, v případě směrnic je není nutné
 provádět do vnitrostátního práva členských států.
 (6) Bude-li Komise
 připravovat akty v přenesené pravomoci na základě právních
 aktů


text:
přizpůsobených tímto nařízením, je obzvláště
 důležité, aby uskutečnila příslušné konzultace včetně
 konzultací na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání
 aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly
 příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným
 způsobem Evropskému parlamentu a Radě,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 1.
 V případech, kdy právní akty uvedené v příloze tohoto
 nařízení stanoví použití regulativního postupu s kontrolou uvedeného
 v čl. 5a odst. 1 až 5 rozhodnutí 1999/468/ES, je Komise zmocněna
 přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu
 s článkem 2 tohoto nařízení.
 2.
 V případech, kdy právní akty uvedené v příloze stanoví
 použití postupu pro naléhavé případy uvedeného v čl. 5a odst. 6
 rozhodnutí 1999/468/ES, je Komise zmocněna přijímat akty
 v přenesené pravomoci v souladu s postupem pro naléhavé
 případy stanoveným v článku 3 tohoto nařízení.
 Článek 2
 1. Pravomoc
 přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena za
 podmínek stanovených v tomto článku.
 2. Pravomoc
 přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena na
 dobu neurčitou.
 3. Evropský
 parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci kdykoli zrušit. Rozhodnutím
 o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže
 určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po vyhlášení v Úředním
 věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je
 v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných
 aktů v přenesené pravomoci.
 4. Přijetí
 aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí
 současně Evropskému parlamentu a Radě.
 5. Přijatý
 akt v přenesené pravomoci vstoupí v platnost pouze tehdy, nevysloví-li
 Evropský parlament ani Rada ve lhůtě dvou měsíců od
 oznámení tohoto aktu Evropskému parlamentu a Radě námitku, nebo oznámí-li
 před uplynutím této lhůty Evropský parlament a Rada Komisi, že
 námitku nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato
 lhůta prodlouží o dva měsíce.
 6.
 V případech, kdy právní akty uvedené v příloze tohoto
 rozhodnutí stanoví, že lhůta uvedená v čl. 5a odst. 3 písm. c)
 rozhodnutí 1999/468/ES je zkrácena podle čl. 5a odst. 5 písm. b) uvedeného
 rozhodnutí, stanoví se lhůty uvedené v článku 5 tohoto
 rozhodnutí na jeden měsíc.
 Článek 3
 1. Akty v přenesené pravomoci
 přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a
 jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem
 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu
 a Radě se uvádějí důvody použití postupu pro naléhavé
 případy.
 2. Evropský parlament nebo Rada mohou proti
 aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu
 s postupem uvedeným v čl. 2 odst. 5. V takovém
 případě Komise tento akt zruší neprodleně poté, co jí Evropský
 parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.
 Článek 4
 Tímto
 nařízením nejsou dotčeny již zahájené postupy, u nichž výbor již
 zaujal stanovisko v souladu s čl. 5a rozhodnutí 1999/468/ES.
 Článek 5
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 PŘÍLOHA
 Právní akty odkazující na regulativní postup
 s kontrolou uvedený v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES, které se


text:
přizpůsobují režimu aktů v přenesené pravomoci[7].
 A. Komunikační sítě, obsah a
 technologie
 1. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002
 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí
 v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí
 a elektronických komunikacích)
 2. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím
 elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich
 vzájemném propojení (přístupová směrnice)
 B. Zaměstnanost, sociální věci
 a sociální začlenění
 3. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/148/ES ze dne 30. listopadu 2009
 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými
 s expozicí azbestu při práci**
 4. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/104/ES ze dne 16. září 2009 o minimálních
 požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví pro používání pracovního
 zařízení zaměstnanci při práci (druhá samostatná směrnice
 ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)**
 5. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2006/25/ES ze dne 5. dubna 2006 o minimálních
 požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví před expozicí
 zaměstnanců rizikům spojeným s fyzikálními činiteli
 (optickým zářením z umělých zdrojů) (devatenáctá samostatná
 směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)**
 6. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2004/37/ES ze dne 29. dubna 2004
 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými
 s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci (šestá
 samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice
 89/391/EHS)**
 7. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2003/10/ES ze dne 6. února 2003
 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví
 před expozicí zaměstnanců rizikům spojeným
 s fyzikálními činiteli (hlukem) (sedmnáctá samostatná směrnice
 ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)**
 8. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2002/44/ES ze dne 25. června 2002 o minimálních
 požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví před expozicí
 zaměstnanců rizikům spojeným s fyzikálními činiteli
 (vibracemi) (šestnáctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1
 směrnice 89/391/EHS)**
 9. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2000/54/ES ze dne 18. září 2000 o ochraně
 zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí biologickým
 činitelům při práci (sedmá samostatná směrnice ve smyslu
 čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)**
 10. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 1999/92/ES ze dne 16. prosince 1999
 o minimálních požadavcích na zlepšení bezpečnosti a ochrany
 zdraví zaměstnanců vystavených riziku výbušných prostředí
 (patnáctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1
 směrnice 89/391/EHS)**
 11. Směrnice Rady 98/24/ES ze
 dne 7. dubna 1998 o bezpečnosti a ochraně zdraví
 zaměstnanců před riziky spojenými s chemickými činiteli
 používanými při práci (čtrnáctá samostatná směrnice ve smyslu
 čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)**
 12. Směrnice Rady 93/103/ES
 ze dne 23. listopadu 1993 o minimálních požadavcích na
 bezpečnost a ochranu zdraví při práci na rybářských
 plavidlech (třináctá samostatná směrnice ve smyslu
 čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)**
 13. Směrnice Rady 92/104/EHS
 ze dne 3. prosince 1992 o minimálních požadavcích na zlepšení
 bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců v povrchovém
 a hlubinném těžebním průmyslu (dvanáctá samostatná
 směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice
 89/391/EHS)**
 14. Směrnice Rady 92/91/EHS
 ze dne 3. listopadu 1992 o minimálních požadavcích na zlepšení
 bezpečnosti a ochrany zdraví
 zaměstnanců v těžebním vrtném průmyslu (jedenáctá
 samostatná směrnice ve


text:
smyslu čl. 16 odst. 1
 směrnice 89/391/EHS)**
 15. Směrnice Rady 92/58/EHS
 ze dne 24. června 1992 o minimálních požadavcích na
 bezpečnostní nebo zdravotní značky na pracovišti (devátá samostatná
 směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice
 89/391/EHS)**
 16. Směrnice Rady 92/57/EHS
 ze dne 24. června 1992 o minimálních požadavcích na bezpečnost a
 ochranu zdraví na dočasných nebo mobilních staveništích (osmá samostatná
 směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice
 89/391/EHS)**
 17. Směrnice Rady 92/29/EHS
 ze dne 31. března 1992 o minimálních bezpečnostních
 a zdravotních předpisech pro zlepšení lékařské péče na
 palubách plavidel**
 18. Směrnice Rady 90/270/EHS
 ze dne 29. května 1990 o minimálních požadavcích na
 bezpečnost a ochranu zdraví pro práci se zobrazovacími
 jednotkami (pátá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16
 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)**
 19. Směrnice Rady 90/269/EHS
 ze dne 29. května 1990 o minimálních požadavcích na
 bezpečnost a ochranu zdraví pro ruční manipulaci
 s břemeny spojenou s rizikem, zejména poškození páteře, pro zaměstnance
 (čtvrtá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16
 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)**
 20. Směrnice Rady 89/656/EHS
 ze dne 30. listopadu 1989 o minimálních požadavcích na
 bezpečnost a ochranu zdraví pro používání osobních ochranných
 prostředků zaměstnanci při práci (třetí samostatná směrnice
 ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)**
 21. Směrnice Rady 89/654/EHS
 ze dne 30. listopadu 1989 o minimálních požadavcích na
 bezpečnost a ochranu zdraví na pracovišti (první samostatná
 směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice
 89/391/EHS)**
 22. Směrnice Rady 89/391/EHS
 ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení
 bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci**
 C. Oblast klimatu
 23. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1005/2009 ze dne 16. září 2009 o látkách,
 které poškozují ozonovou vrstvu
 24. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 o geologickém ukládání oxidu
 uhličitého a o změně směrnice Rady 85/337/EHS, směrnic
 Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a
 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006
 D. Energie
 25. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1222/2009 ze dne 25. listopadu 2009
 o označování pneumatik s ohledem na palivovou účinnost
 a jiné důležité parametry
 26. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o
 podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení
 nařízení (ES) č. 1775/2005
 27. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o
 podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s
 elektřinou a o zrušení nařízení (ES) č. 1228/2003
 28. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 ze dne 13. července 2009, kterým
 se zřizuje Agentura pro spolupráci energetických regulačních
 orgánů
 29. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných
 pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice
 2003/54/ES
 30. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných
 pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice
 2003/55/ES
 E. Podniky a průmysl
 31. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 ze dne 13. července 2009 o
 požadavcích pro schvalování typu motorových


text:
vozidel, jejich přípojných
 vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných
 technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné
 bezpečnosti
 32. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 ze dne 18. června 2009 o
 schvalování typu motorových vozidel a motorů z hlediska emisí z
 těžkých nákladních vozidel (Euro VI) a o přístupu k informacím o
 opravách a údržbě vozidel, o změně nařízení (ES) č.
 715/2007 a směrnice 2007/46/ES a o zrušení směrnic 80/1269/EHS,
 2005/55/ES a 2005/78/ES
 33. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009
 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků
 spojených se spotřebou energie
 34. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 79/2009 ze dne 14. ledna 2009 o schvalování typu
 vozidel na vodíkový pohon a o změně směrnice 2007/46/ES
 35. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/48/ES ze dne 18. června 2009
 o bezpečnosti hraček
 36. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6. května 2009 o zjednodušení podmínek
 transferů produktů pro obranné účely uvnitř
 Společenství
 37. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/34/ES ze dne 23. dubna 2009 o společných
 ustanoveních pro měřicí přístroje a pro metody metrologické
 kontroly (přepracované znění)
 38. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec
 pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i
 systémů, konstrukčních částí a samostatných technických
 celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice)
 39. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci,
 hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské
 agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o
 zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES)
 č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise
 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES
 40. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2004/10/ES ze dne 11. února 2004 o harmonizaci právních a
 správních předpisů týkajících se používání zásad správné laboratorní
 praxe a ověřování jejich používání při zkouškách chemických
 látek
 41. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2004/9/ES ze dne 11. února 2004 o inspekci a
 ověřování správné laboratorní praxe (SLP)
 42. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října
 2003 o hnojivech
 43. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2000/14/ES ze dne 8. května 2000
 o sbližování právních předpisů členských států
 týkajících se emisí hluku zařízení, která jsou určena k použití
 ve venkovním prostoru, do okolního prostředí
 44. Směrnice Evropského
 Parlamentu a Rady 97/68/ES ze dne 16. prosince 1997 o sbližování právních
 předpisů členských států týkajících se opatření proti
 emisím plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic
 ze spalovacích motorů určených pro nesilniční pojízdné stroje
 45. Směrnice Rady 75/324/EHS
 ze dne 20. května 1975 o sbližování právních předpisů
 členských států týkajících se aerosolových rozprašovačů
 F. Životní prostředí
 46. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1007/2009 ze dne
 16. září 2009 o obchodování s produkty z tuleňů
 47. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně
 volně žijících ptáků
 48. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/126/ES ze dne 21. října 2009
 o etapě II


text:
rekuperace benzinových par při čerpání pohonných
 hmot do motorových vozidel na čerpacích stanicích
 49. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o
 klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a
 zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení
 (ES) č. 1907/2006**
 50. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 98/2008 ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o
 zrušení některých směrnic (rámcová směrnice o odpadech)
 51. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví
 rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální
 politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí)
 52. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2008/50/ES ze dne 21. května 2008
 o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro
 Evropu
 53. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2007/60/ES ze dne 23. října 2007 o vyhodnocování a
 zvládání povodňových rizik
 54. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení
 Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE)
 55. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 ze dne 14. června 2006 o
 přepravě odpadů
 56. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 ze dne 18. ledna 2006, kterým se
 zřizuje evropský registr úniků a přenosů
 znečišťujících látek a kterým se mění směrnice Rady
 91/689/EHS a 96/61/ES
 57. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2006/118/ES ze dne 12. prosince 2006
 o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním
 stavu
 58. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2006/21/ES ze dne 15. března 2006 o nakládání s odpady z
 těžebního průmyslu a o změně směrnice 2004/35/ES
 59. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2006/7/ES ze dne 15. února 2006 o řízení jakosti vod ke
 koupání a o zrušení směrnice 76/160/EHS
 60. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 ze dne 29. dubna 2004 o perzistentních
 organických znečišťujících látkách a o změně směrnice
 79/117/EHS
 61. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2004/107/ES ze dne 15. prosince 2004 o obsahu
 arsenu, kadmia, rtuti, niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků
 ve vnějším ovzduší
 62. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2004/42/ES ze dne 21. dubna 2004 o omezování emisí
 těkavých organických sloučenin vznikajících při používání
 organických rozpouštědel v některých barvách a lacích a výrobcích pro
 opravy nátěru vozidel a o změně směrnice 1999/13/ES
 63. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2002/49/ES ze dne 25. června 2002
 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí
 64. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady č. 2001/81/ES ze dne 23. října 2001 o
 národních emisních stropech pro některé látky znečisťující
 ovzduší
 65. Směrnice 2000/60/ES
 Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví
 rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky
 66. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2000/53/ES ze dne 18. září 2000 o vozidlech s
 ukončenou životností
 67. Směrnice Rady 1999/31/ES
 ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů
 68. Směrnice Rady 98/83/ES ze
 dne 3. listopadu 1998 o jakosti vody určené k lidské spotřebě
 69. Směrnice Rady ze dne
 16. září 1996 o odstraňování polychlorovaných
 bifenylů a polychlorovaných terfenylů (PCB/PCT)
 70.


text:
Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 94/63/ES ze dne 20. prosince 1994
 o omezování emisí těkavých organických sloučenin (VOC)
 vznikajících při skladování benzinu a při jeho distribuci od
 terminálů k čerpacím stanicím
 71. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 94/62/ES ze dne 20. prosince 1994 o obalech
 a obalových odpadech
 72. Směrnice Rady 91/676/EHS
 ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před
 znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
 73. Směrnice Rady 91/271/EHS
 ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod
 74. Směrnice Rady 86/278/EHS
 ze dne 12. června 1986 o ochraně životního prostředí
 a zejména půdy při používání kalů z čistíren
 odpadních vod v zemědělství
 G. Statistiky
 75. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1185/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o statistice
 pesticidů
 76. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1338/2008 ze dne
 16. prosince 2008 o statistice Společenství v oblasti
 veřejného zdraví a bezpečnosti a ochrany zdraví při
 práci
 77. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008 ze dne 19. listopadu 2008 o statistických
 zjišťováních o struktuře zemědělských podniků a o
 statistickém zjišťování o metodách zemědělské výroby a o zrušení
 nařízení Rady (EHS) č. 571/88
 78. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 ze dne 22. října 2008 o
 energetické statistice
 79. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 763/2008 ze dne 9. července 2008 o
 sčítání lidu, domů a bytů
 80. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 452/2008 ze dne 23. dubna 2008 o vypracovávání a
 rozvoji statistik o vzdělávání a celoživotním učení
 81. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 451/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se
 zavádí nová statistická klasifikace produkce podle činností (CPA) a
 zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 3696/93
 82. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008 ze dne 11. března 2008 o
 strukturální statistice podniků (přepracované znění)
 83. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 ze dne 11. července 2007 o
 statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany a o
 zrušení nařízení Rady (EHS) č. 311/76 o sestavování statistik o
 zahraničních pracovnících
 84. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 458/2007 ze dne 25. dubna 2007 o Evropském
 systému jednotné statistiky sociální ochrany (ESSPROS)
 85. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se
 zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a
 kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá
 nařízení ES o specifických statistických oblastech
 86. Nařízení Evropského
 Parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 ze dne 6. července 2005 o
 sestavování čtvrtletních nefinančních účtů podle
 institucionálních sektorů
 87. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 ze dne 21. dubna 2004
 o statistice Společenství o informační společnosti
 88. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení
 společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS)
 89. Nařízení Rady (ES)
 č. 530/1999 ze dne 9. března 1999 o strukturální statistice
 výdělků a nákladů práce
 90. Nařízení Rady (ES)
 č. 1165/98 ze dne 19. května 1998 o konjunkturálních statistikách
 91. Nařízení Rady


text:
(ES)
 č. 2494/95 ze dne 23. října 1995 o harmonizovaných indexech
 spotřebitelských cen
 92. Nařízení Rady (EHS)
 č. 696/93 ze dne 15. března 1993 o statistických
 jednotkách pro účely statistického zjišťování a analýzy
 hospodářství ve Společenství
 93. Nařízení Rady (EHS)
 č. 3924/91 ze dne 19. prosince 1991 o zavedení
 statistického zjišťování průmyslové výroby ve Společenství
 H. Vnitřní trh a služby
 94. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na
 vnitřním trhu
 95. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o
 uplatňování mezinárodních účetních standardů
 96. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 97/67/ES ze dne 15. prosince 1997
 o společných pravidlech pro rozvoj vnitřního trhu poštovních
 služeb Společenství a zvyšování kvality služby
 I. Mobilita a doprava
 97. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 ze dne 21. října 2009 o
 společných pravidlech pro přístup na mezinárodní trh autokarové a
 autobusové dopravy a o změně nařízení (ES) č. 561/2006
 98. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 ze dne 21. října 2009, kterým se
 zavádějí společná pravidla týkající se závazných podmínek pro výkon
 povolání podnikatele v silniční dopravě a zrušuje směrnice Rady
 96/26/ES
 99. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 392/2009 ze dne 23. dubna 2009 o
 odpovědnosti dopravců k cestujícím po moři v případě
 nehod
 100. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1072/2009 ze dne 21. října 2009 o
 společných pravidlech pro přístup na trh mezinárodní silniční
 nákladní dopravy
 101. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/33/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře čistých
 a energeticky účinných silničních vozidel
 102. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/18/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví základní
 zásady pro vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy a kterou
 se mění směrnice Rady 1999/35/ES a směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2002/59/ES
 103. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví
 společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a
 prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy
 104. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 ze dne 11. března 2008 o
 společných pravidlech v oblasti ochrany civilního letectví před
 protiprávními činy a o zrušení nařízení (ES) č. 2320/2002**
 105. Směrnice Evropského Parlamentu
 a Rady 2008/96/ES ze dne 19. listopadu 2008 o řízení
 bezpečnosti silniční infrastruktury
 106. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní
 přepravě nebezpečných věcí*
 107. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1371/2007 ze dne
 23. října 2007 o právech a povinnostech cestujících
 v železniční přepravě
 108. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2007/59/ES ze dne 23. října 2007
 o vydávání osvědčení strojvedoucím obsluhujícím hnací vozidla
 a vlaky v železničním systému Společenství**
 109. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2006/126/ES ze dne 20. prosince 2006 o řidičských
 průkazech (přepracované znění)
 110. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 ze dne 15. února 2006 o provádění
 Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve
 Společenství a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3051/95
 111. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady


text:
2006/87/ES ze dne 12. prosince 2006, kterou se stanoví
 technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby***
 112. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005 ze dne 14. prosince 2005 o
 vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce,
 kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, o
 informování cestujících v letecké dopravě o totožnosti provozujícího
 leteckého dopravce
 113. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2005/65/ES ze dne 26. října 2005
 o zvýšení zabezpečení přístavů**
 114. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2005/44/ES ze dne 7. září 2005 o harmonizovaných
 říčních informačních službách (RIS) na vnitrozemských vodních
 cestách ve Společenství
 115. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 868/2004 ze dne 21. dubna 2004 o ochraně
 před poskytováním dotací a před nekalými cenovými praktikami
 způsobujícími újmu leteckým dopravcům Společenství při
 poskytování leteckých služeb ze zemí, které nejsou členy Evropského
 společenství
 116. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 789/2004 ze dne
 21. dubna 2004 o přeregistrování nákladních a osobních
 lodí v rámci Společenství a o zrušení nařízení Rady
 (EHS) č. 613/91
 117. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 785/2004 ze
 dne 21. dubna 2004 o požadavcích na pojištění
 u leteckých dopravců a provozovatelů letadel
 118. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2004/54/ES ze dne 29. dubna 2004
 o minimálních bezpečnostních požadavcích na tunely transevropské
 silniční sítě
 119. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2004/52/ES ze dne 29. dubna 2004
 o interoperabilitě elektronických systémů pro výběr mýtného
 ve Společenství
 120. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 782/2003 ze dne 14. dubna 2003
 o zákazu organických sloučenin cínu na plavidlech
 121. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2003/59/ES ze dne 15. července 2003 o výchozí
 kvalifikaci a pravidelném školení řidičů některých
 silničních vozidel pro nákladní nebo osobní dopravu a o změně
 nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a směrnice Rady 91/439/EHS a
 zrušení směrnice Rady 76/914/EHS
 122. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2003/25/ES ze dne 14. dubna 2003 o zvláštních
 požadavcích na stabilitu osobních lodí typu ro-ro
 123. Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 ze dne 5. listopadu 2002, kterým se
 zřizuje Výbor pro námořní bezpečnost a zabránění
 znečištění z lodí (COSS) a kterým se mění nařízení o
 námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí
 124. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2002/59/ES ze dne 27. června 2002, kterou
 se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz
 plavidel a kterou se zrušuje směrnice Rady 93/75/EHS
 125. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2002/30/ES ze dne 26. března 2002 o pravidlech a
 postupech pro zavedení provozních omezení ke snížení hluku na letištích
 Společenství
 126. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2001/96/ES ze dne 4. prosince 2001, kterou se
 stanoví harmonizované požadavky a postupy pro bezpečnou nakládku
 a vykládku lodí přepravujících hromadné náklady
 127. Směrnice Rady 1999/35/ES
 ze dne 29. dubna 1999 o systému povinných prohlídek pro bezpečné
 provozování liniové dopravy loděmi typu ro-ro a vysokorychlostními
 osobními plavidly
 128. Směrnice Rady 98/41/ES ze
 dne 18. června 1998 o registraci osob na palubách osobních lodí
 provozujících dopravu do přístavů členských států
 Společenství nebo z nich
 129. Směrnice Rady 96/50/ES ze
 dne 23.