text:
1 se nahrazuje tímto:
 „1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení
 obsažená ve víceletých plánech, vyplňují velitelé rybářských plavidel
 Unie o celkové délce 10 metrů nebo větší, která se
 účastní překládky, prohlášení o překládce, v němž
 konkrétně uvádějí veškerá přeložená nebo přijatá množství
 každého druhu.“
 b) v odstavci 2 se písmeno c)
 nahrazuje tímto:
 „c) odhadovaná množství každého druhu
 v kilogramech hmotnosti produktu, rozčleněná podle druhu
 obchodní úpravy, nebo případně v počtu jedinců,
 včetně, v samostatné položce, množství nebo počtu jedinců
 nedosahujících minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů;“
 c) odstavec 3 se nahrazuje tímto:
 „Povolená míra odchylky v odhadech
 množství ryb přeložených na palubu v kilogramech, která se
 zaznamenají do prohlášení o překládce, činí 10 % pro
 všechny druhy. Pokud je pro jeden nebo více druhů množství celkového
 úlovku nižší než 50 kg, povoluje se odchylka ve výši 20 %.“
 V článku 23 se odst. 2 písm. c) nahrazuje
 tímto:
 „c) množství každého druhu
 v kilogramech hmotnosti produktu, rozčleněná podle druhu
 obchodní úpravy, nebo případně v počtu jedinců,
 včetně, v samostatné položce, množství nebo počtu jedinců
 nedosahujících minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů;“
 6) Za článek 25 se vkládá nový
 článek, který zní:
 „Článek 25a
 Dálkové elektronické sledování
 1.
 Rybářská plavidla, která musí v souladu s právními
 předpisy Unie nebo s rozhodnutím členského státu používat dálkové
 elektronické sledování z důvodu sledování povinnosti vykládky podle
 článku 15 nařízení (EU) č. [xxxx], musejí mít nainstalováno
 zařízení pro systém dálkového elektronického sledování. Tento systém
 zajistí nepřetržité kamerové zaznamenávání údajů o rybolovných
 a souvisejících činnostech, včetně zpracování úlovků.
 2. Rybářská plavidla uvedená
 v odstavci 1 musí být rovněž vybavena:
 a) snímatelným paměťovým
 zařízením schváleným příslušnými úřady, na které se neustále
 ukládají všechna zobrazení rybolovných činností; a
 b) senzory připevněnými
 k systémům ovládajícím lovná zařízení a k navijáku nebo
 bubnu sítě, které zaznamenávají pohyb související s kladením
 a vytahováním lovného zařízení.
 3. Systémy pro dálkové elektronické sledování
 nainstalované na rybářských plavidlech musí fungovat zcela automaticky,
 nesmí umožňovat zadávání nebo odesílání nepravdivých údajů
 o poloze a musí být chráněny před přepnutím na
 ruční ovládání.
 4. Členské státy zajistí, že mají
 technické kapacity analyzovat a účinně využívat informace
 poskytnuté systémem dálkového elektronického sledování.
 5. Komise je zmocněna k
 přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 119a,
 pokud jde o:
 a) údaje, které mají být zaznamenány
 a zpracovávány systémy dálkového elektronického sledování;
 b) povinnosti velitelů plavidel v
 souvislosti se systémy dálkového elektronické sledování;
 c) opatření, která mají být
 přijata v případě technického selhání nebo
 nefunkčnosti systémů dálkového elektronického sledování;
 d) oznamovací povinnosti členských
 států o používání systémů dálkového elektronické sledování.
 6. Komise
 stanoví prostřednictvím prováděcích aktů prováděcí pravidla
 týkající se:
 a) požadavků na systémy dálkového
 elektronické sledování;
 b) specifikací systémů dálkového
 elektronické sledování;
 c) kontrolních opatření, která mají být
 přijata členským státem vlajky;
 d) přístupu Komise k údajům
 ze systémů dálkového elektronického sledování.
 Tyto
 prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem
 podle čl. 119 odst. 2.“
 7) Článek 33 se mění takto:
 a) v odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje
 tímto:
 „a) o množství každé populace nebo
 skupiny


text:
populací podléhajících TAC nebo kvótám, která byla vyložena během
 předchozího měsíce, včetně, v samostatné položce,
 údajů o množství úlovku nedosahujícího příslušné minimální
 referenční velikosti pro zachování zdrojů; a“
 b) odstavec 6 se nahrazuje tímto:
 „6. Úlovky získané v rámci
 vědeckého výzkumu, které jsou uvedeny na trh a prodány,
 včetně případně těch, které nedosahují minimální
 referenční velikosti pro zachování zdrojů, se započítají do
 kvóty členského státu vlajky, pokud překročí 2 %
 dotyčných kvót. Ustanovení čl. 12 odst. 2 nařízení
 Rady (ES) č. 199/2008 ze dne 25. února 2008
 o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu
 a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu
 vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku[15] se nepoužije na plavby
 za účelem vědeckého výzkumu, během nichž byly tyto úlovky
 získány.“
 8) Vkládají se nové články 49a,
 49b a 49c, které znějí:
 „Článek 49a
 Oddělené uložení úlovků
 nedosahujících minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů
 1. Pro všechny úlovky nedosahující
 příslušné minimální referenční velikosti pro zachování
 zdrojů, které jsou uchovávány na rybářském plavidle Unie, platí, že
 každá populace musí být odděleně umístěna v bednách,
 samostatných prostorách nebo kontejnerech tak, aby byly rozeznatelné od jiných
 beden, samostatných prostor nebo kontejnerů.
 2. Na rybářském plavidle Unie
 nesmí být uchováváno žádné množství úlovků nedosahujícího příslušné
 minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů v bednách,
 samostatných prostorách nebo kontejnerech společně s jinými
 produkty rybolovu.
 3. Odstavce 2 a 3 se nepoužijí:
 –
 pokud úlovky obsahují více než 80 % tresky
 Esmarkovy a smačkovitých odlovených pro jiné účely než k lidské
 spotřebě nebo jeden nebo více z těchto druhů:
 –
 makrela,
 –
 sleď,
 –
 kranas,
 –
 treska modravá,
 –
 drsnatec,
 –
 sardel,
 –
 stříbrnice,
 –
 sardinka,
 –
 šprot.
 –
 na rybářská plavidla o délce menší než 12
 metrů v případě, že byly úlovky nedosahující minimální
 referenční velikosti pro zachování zdrojů roztříděny,
 zváženy a zaznamenány do palubního deníku.
 4. V případech uvedených
 v odstavci 3 musí členské státy sledovat složení úlovků
 prostřednictvím odebírání vzorků.“
 „Článek 49b
 Pravidlo de minimis
 Členské státy zajistí, aby úlovky, na
 něž se vztahuje výjimka de minimis podle čl. 15 odst. 5 písm. c)
 nařízení (EU) č. [xxxx], nepřevyšovaly procentní podíl výjimky
 stanovený v příslušném opatření Unie.“
 „Článek 49c
 Vykládka úlovků nedosahujících
 minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů
 Při vykládce úlovků nedosahujících
 příslušné minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů
 příslušné orgány zajistí, aby byly tyto úlovky skladovány tak, že je bude
 možné rozeznat od produktů rybolovu určených k lidské
 spotřebě.“
 9) V článku 56 se odstavec 1
 nahrazuje tímto:
 „1. Každý členský stát odpovídá za
 kontrolu uplatňování pravidel společné rybářské politiky na svém
 území ve všech fázích uvádění produktů rybolovu a akvakultury na
 trh, od prvního prodeje po maloobchodní prodej, včetně
 přepravy. Členské státy zejména zajistí, aby využití produktů
 rybolovu nedosahujících minimální referenční velikosti pro zachování
 zdrojů, na něž se vztahuje povinnost vykládky
 podle článku 15 nařízení (EU) č. [xxxx], bylo omezeno pouze
 pro účely jiné než k přímé lidské spotřebě.“
 10) V čl. 58 odst. 5 se písmeno e)
 nahrazuje tímto:
 „e) množství každého druhu
 vyjádřená v kilogramech čisté hmotnosti nebo

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
případně
 v počtu jedinců, včetně, v samostatné položce,
 množství nebo počtu jedinců nedosahujících minimální referenční
 velikosti pro zachování zdrojů;“
 11) Čl. 64 odst. 1 se mění
 takto:
 a) písmeno f) se nahrazuje tímto:
 „f) množství každého druhu
 v kilogramech hmotnosti produktu, rozčleněná podle druhu
 obchodní úpravy produktu, nebo případně v počtu
 jedinců, včetně, v samostatné položce, množství nebo počet
 jedinců nedosahujících příslušné minimální referenční velikosti
 pro zachování zdrojů;“
 b) vkládá se nové písmeno, které zní:
 „ha) případně určení
 produktů rybolovu nedosahujících minimální referenční velikosti pro zachování
 zdrojů, jejichž použití se omezuje podle článku 15 nařízení (EU)
 č. [xxxx] pouze k účelům jiným než k přímé lidské
 spotřebě.“
 12) V čl. 66 odst. 3 se písmeno e)
 nahrazuje tímto:
 „e) množství každého druhu
 v kilogramech hmotnosti produktu, rozčleněná podle druhu
 obchodní úpravy, nebo případně v počtu jedinců,
 včetně, v samostatné položce, množství nebo počtu jedinců
 nedosahujících příslušné minimální referenční velikosti pro zachování
 zdrojů;“
 13) V čl. 68 odst. 5 se písmeno d)
 nahrazuje tímto:
 „d) množství každého přepravovaného
 druhu v kilogramech hmotnosti produktu, rozčleněná podle druhu
 obchodní úpravy, nebo případně v počtu jedinců,
 včetně, v samostatné položce, množství nebo počtu
 jedinců nedosahujících příslušné minimální referenční velikosti
 pro zachování zdrojů;“
 14) Vkládá se nový článek, který
 zní:
 „Článek 73a
 Využití kontrolních pozorovatelů
 pro sledování povinnosti vykládky
 Aniž je dotčen čl. 73 odst. 1,
 smějí členské státy rozmístit kontrolní pozorovatele, aby na rybářských
 plavidlech plujících pod jejich vlajkou sledovali rybolov druhů, na
 něž se vztahuje povinnost vykládky podle článku 15 nařízení (EU)
 č. [xxxx]. Na tyto kontrolní pozorovatele se použijí čl. 73
 odst. 2 až 9.“
 15) V čl. 90 odst. 1 se písmeno c)
 nahrazuje tímto:
 „c) v případě úlovků
 druhů, na něž se vztahuje kvóta nebo povinnost vykládky podle
 článku 15 nařízení (EU) č. [xxxx], jejich nevytažení a
 neuschování na plavidle a jejich nevyložení, ledaže by vytažení a uschování na
 plavidle a vyložení takovýchto úlovků bylo v rozporu s povinnostmi
 stanovenými pravidly společné rybářské politiky pro druh nebo oblasti
 rybolovu, kde se tato pravidla uplatňují.“
 16) V článku 92 se odstavec 1
 nahrazuje tímto:
 „1. Členské státy uplatňují v
 případě závažných porušení předpisů podle čl. 42 odst.
 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1005/2008 a nedodržení povinnosti
 vytáhnout a uchovat na rybářském plavidle a vyložit úlovky
 druhů, na něž se vztahuje povinnost vykládky podle článku 15
 nařízení (EU) č. [xxxx], bodový systém, na jehož základě je
 držiteli licence k rybolovu započítán za porušení pravidel
 společné rybářské politiky odpovídající počet sankčních
 bodů.“
 17) Článek 105 se mění takto:
 a) v odstavci 2 se tabulka nahrazuje
 tímto:
 „
 Rozsah přečerpání v poměru k povoleným vykládkám || Násobící koeficient
 Nejvýše 10 % || Přečerpání × 1,0
 Od 10 % do 20 % || Přečerpání × 1,2
 Od 20 % do 40 % || Přečerpání × 1,4
 Od 40 % do 50 % || Přečerpání × 1,8
 Jakékoliv další přečerpání nad 50 % || Přečerpání × 2,0
 “
 b) odstavec 3 se nahrazuje tímto:
 „3. Vedle násobících koeficientů uvedených
 v odstavci 2 a za předpokladu,


text:
že je rozsah
 přečerpání v poměru k povoleným vykládkám vyšší než
 10 %, se použije násobící koeficient 1,5, pokud:
 1) členský stát opakovaně
 přečerpal svou kvótu, příděl nebo podíl na populaci nebo
 skupině populací během předchozích dvou let a toto
 přečerpání bylo předmětem odpočtu podle
 odstavce 2;
 2) dostupné vědecké, technické
 a hospodářské poradenství, a zejména zprávy sestavené
 Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství,
 stanoví, že přečerpání představuje vážnou hrozbu pro zachování
 dotyčné populace, nebo
 3) se na populaci vztahuje víceletý plán.
 c) odstavec 3a se zrušuje.
 18) Článek 106 se mění takto:
 a) v odstavci 2 se tabulka nahrazuje
 tímto:
 „
 Rozsah překročení intenzity rybolovu, která je k dispozici || Násobící koeficient
 Nejvýše 10 % || Překročení × 1,0
 Od 10 % do 20 % || Překročení × 1,2
 Od 20 % do 40 % || Překročení × 1,4
 Od 40 % do 50 % || Překročení × 1,8
 Jakékoliv další překročení nad 50 % || Překročení × 2,0
 “
 19) Vkládá se nový článek, který
 zní:
 „Článek 119a
 Výkon přenesené pravomoci
 1. Pravomoc přijímat akty v
 přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v
 tomto článku.
 2. Přenesení pravomocí uvedené
 v čl. 25a odst. 5 je svěřeno na dobu neurčitou.
 3. Evropský parlament nebo Rada mohou
 přenesení pravomoci uvedené v čl. 25a odst. 5 kdykoli zrušit.
 Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci
 v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po
 zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k
 pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se
 platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
 4. Přijetí aktu v přenesené
 pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému
 parlamentu a Radě.
 5. Akt v přenesené pravomoci
 přijatý podle čl. 25a odst. 5 vstoupí v platnost, pouze pokud proti
 němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě
 dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud
 Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi
 o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se
 tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“
 KAPITOLA 3
 ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
 Článek 8
 Zrušení předpisů
 Zrušuje se nařízení (ES)
 č. 1434/98.
 Odkazy na zrušené nařízení se považují za
 odkazy na toto nařízení.
 Článek 9
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 [xxx] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne ...
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu
 a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 [1] KOM(2011) 425 v konečném znění. Návrh nařízení
 Evropského parlamentu a Rady o společné rybářské politice
 [2] http://ec.europa.eu/fisheries/reform/sec_2011_891_en.pdf
 [3] „Rada vzala s uspokojením na vědomí, že se Komise
 chystá přezkoumat příslušná kontrolní a technická opatření
 a v případě potřeby navrhnout jejich zrušení, a to
 v dostatečném předstihu předtím, než vstoupí
 v platnost povinnost vykládky úlovků.“
 [4] Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1.
 [5] Úř. věst. L 78, 20.3.2013, s. 1.
 [6] Úř. věst. L 349, 31.12.2005, s. 1.
 [7] Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 11.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0340
 Návrh Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se opravuje směrnice 2002/2/ES, kterou se mění směrnice Rady 79/373/EHS o oběhu krmných směsí /* KOM/2006/0340 konecném znení - COD 2006/0117 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 27.6.2006KOM(2006) 340 v konečném znění2006/0117 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se opravuje směrnice 2002/2/ES, kterou se mění směrnice Rady 79/373/EHS o oběhu krmných směsí(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Směrnice 2002/2/ESSměrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/2/ES ze dne 28. ledna 2002[1] pozměnila směrnici Rady 79/373/EHS o oběhu krmných směsí[2], pokud jde o ustanovení o označování.Zejména čl. 1 odst. 4 směrnice 2002/2/ES, kterým se nahrazuje článek 5c směrnice 79/373/EHS, stanoví povinné prohlášení procent krmných surovin obsažených v krmných směsích s výjimkou těch, které jsou určené pro domácí zvířata, v sestupném pořadí podle hmotnostního podílu, s povolenou odchylkou ± 15 % od prohlášené hodnoty.Kromě toho vyžaduje čl. 1 odst. 1 písm. b) směrnice 2002/2/ES, kterým se do čl. 5 odst. 1 směrnice 79/373/EHS doplňuje nové písm. l), aby byly na žádost zákazníka poskytnuty informace o přesných hmotnostních procentech krmných surovin použitých v krmných směsích.2. Rozsudek Soudního dvora ze dne 6. prosince 2005Soudy Spojeného království, Itálie a Nizozemska předložily Soudnímu dvoru žádosti o rozhodnutí o předběžných otázkách podle článku 234 Smlouvy o ES, které byly především zaměřeny na platnost směrnice 2002/2/ES, zejména čl. 1 odst. 1 písm. b) a čl. 1 odst. 4 této směrnice.Tyto žádosti byly podány v souvislosti s přezkoumáním žádostí výrobců krmných směsí nebo zástupců tohoto průmyslu o zrušení nebo pozastavení pravidel, která byla přijata za účelem provedení napadených ustanovení směrnice 2002/2/ES do vnitrostátních právních předpisů.V rozsudku přijatém dne 6. prosince 2005[3] zamítl Soudní dvůr argumenty předložené za účelem napadení platnosti právního základu (čl. 152 odst. 4 písm. b) Smlouvy o ES) použitého pro přijetí směrnice 2002/2/ES a podpořil postoj zastávaný orgány.Soudní dvůr rovněž zamítl argumenty předložené za účelem napadení platnosti směrnice s ohledem na zásadu rovného zacházení a nediskriminace.Přezkoumáním argumentů týkajících se dodržování zásady proporcionality nebyly zjištěny žádné skutečnosti, které by měly vliv na platnost čl. 1 odst. 4 směrnice 2002/2/ES. Soudní dvůr však rozhodl, že s ohledem na tuto zásadu je čl. 1 odst. 1 písm. b) uvedené směrnice neplatný.Povinnost informovat zákazníky na jejich žádost o přesném kvantitativním složení krmných směsí nemohla být podle Soudního dvora odůvodněná sledovaným cílem ochrany veřejného zdraví a zjevně překročila rámec potřebný k dosažení tohoto cíle[4].3. NávrhV souladu s článkem 233 Smlouvy o ES, který stanoví, že orgány, jejichž akt byl prohlášen za neplatný, jsou povinny přijmout opatření vyplývající z rozsudku Soudního dvora, se navrhuje opravit směrnici 2002/2/ES prostřednictvím rozhodnutí, které zruší neplatné ustanovení, tj. ustanovení čl. 1 odst. 1 písm. b) uvedené směrnice.V zájmu soudržnosti by rovněž měly být odstraněny veškeré odkazy na zrušené ustanovení. Veškeré odkazy na čl. 5 odst. 1 písm. l) směrnice 79/373/EHS, který byl doplněn čl. 1 odst. 1 písm. b) směrnice 2002/2/ES, by proto měly být zrušeny. Tak je tomu v případě čl. 1 odst. 6 směrnice 2002/2/ES, kterým se vkládá článek 15a do směrnice 79/373/EHS. Znění


text: tohoto ustanovení by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.Předloha návrhu má formu opravného rozhodnutí, přičemž se zohledňuje zásada, že samotné pozměňující akty by neměly být pozměňovány, avšak mohou být opravovány. Navrhuje se opravit směrnici prostřednictvím rozhodnutí, které zaručí transparentnost a jasnost práva Společenství a zároveň členským státům neuloží přímou povinnost změnit jejich vnitrostátní právní předpisy, vzhledem k tomu, že členské státy jsou v každém případě povinny přijmout veškerá vhodná opatření v rámci svých vnitrostátních právních systémů k zajištění vykonání rozsudku Soudního dvora v souladu s článkem 10 Smlouvy o ES.2006/0117 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se opravuje směrnice 2002/2/ES, kterou se mění směrnice Rady 79/373/EHS o oběhu krmných směsíEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 152 odst. 4 písm. b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[5],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[6],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[8],vzhledem k těmto důvodům:(1) Soudní dvůr Evropských společenství ve svém rozsudku vyneseném dne 6. prosince 2005 ve spojených věcech C-453/03, C-11/04, C-12/04 a C-194/04[9] prohlásil čl. 1 odst. 1 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/2/ES[10], kterou byla pozměněna směrnice Rady 79/373/EHS[11], s ohledem na zásadu proporcionality za neplatný. Uvedeným ustanovením bylo v čl. 5 odst. 1 směrnice 79/373/EHS doplněno písmeno l), které vyžaduje, aby výrobci krmných směsí uvedli na žádost zákazníka přesné složení krmné směsi.(2) Podle článku 233 Smlouvy jsou orgány, jejichž akt byl prohlášen za neplatný, povinny přijmout opatření vyplývající z rozsudku Soudního dvora.(3) Směrnice 2002/2/ES by proto měla být opravena,PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Směrnice 2002/2/ES se opravuje takto:(1) Ustanovení čl. 1 odst. 1 písm. b) se zrušuje.(2) V čl. 1 odst. 6 ve znění článku 15a směrnice 79/373/EHS se slova „čl. 5 odst. 1 písm. j) a l)“ nahrazují slovy „čl. 5 odst. 1 písm. j)“.Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie .Článek 3Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 63, 6.3.2002, s. 23.[2] Úř. věst. L 86, 6.4.1979, s. 30. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).[3] Spojené věci C-453/03, C-11/04, C-12/04 a C-194-04 ABNA a další, dosud nezveřejněné ve Sbírkách rozhodnutí Soudního dvora a Soudu prvního stupně.[4] Viz zejména body 79 až 85 rozsudku.[5] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[6] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[7] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[8] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[9] ABNA a další, dosud nezveřejněné ve Sbírkách rozhodnutí Soudního dvora a Soudu prvního stupně.[10] Úř. věst. L 63, 6.3.2002, s. 23.[11] Úř. věst. L 86, 6.4.1979, s. 30. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 30.8.2016
 COM(2016) 543 final
 2016/0259(COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o Evropském roku kulturního dědictví
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Ideály, principy a hodnoty zakotvené v evropském kulturním dědictví tvoří společný evropský zdroj vzpomínek, porozumění, identity, dialogu, soudržnosti a kreativity. Od okamžiku přijetí evropského programu pro kulturu v roce 2007
 1
 se kulturní dědictví stalo prioritou v rámci jednotlivých pracovních plánů Rady pro kulturu, včetně aktuálního plánu pro období 2015–2018
 2
 . Spolupráce na evropské úrovni probíhala především díky otevřené metodě koordinace. V roce 2014 závěry Rady o kulturním dědictví jako strategickém zdroji pro udržitelný rozvoj Evropy
 3
 (21. května 2014) a sdělení Komise – Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu – zdůraznily, jak důležité jsou společenské i ekonomické přínosy politik kulturního dědictví
 4
 . Uvedené sdělení bylo přivítáno Výborem regionů ve stanovisku ze dne 16. dubna 2015
 5
 a Evropským parlamentem v rámci usnesení ze dne 8. září 2015
 6
 .
 V závěrech Rady o participativní správě kulturního dědictví přijatých dne 25. listopadu 2014 byla Komise vyzvána k předložení návrhu projektu „Evropský rok kulturního dědictví“
 7
 . Evropský parlament vyzval k podobnému kroku v rámci svého usnesení a doporučil Komisi „stanovit některý rok, pokud možno rok 2018, Evropským rokem kulturního dědictví“. K této výzvě se připojil i Výbor regionů ve svém stanovisku a zdůraznil, že Evropský rok kulturního dědictví přispěje k plnění společných cílů v celoevropském kontextu.
 Jak zdůraznila Komise ve svém sdělení, příspěvek kulturního dědictví k ekonomickému růstu a sociální soudržnosti je často podhodnocený a nedostatečně známý. Kulturní dědictví se přitom v Evropě musí vypořádat s celou řadou problémů. Např.: snižování veřejných rozpočtů, klesající účast na tradičních kulturních aktivitách, zvyšující se tlak prostředí na památky, změnu hodnot a očekávání v důsledku digitalizace a o nelegální obchodování s kulturními artefakty.
 Jako u každého Evropského roku je hlavním cílem zvyšování informovanosti o problémech a příležitostech a zdůraznění role EU v rámci podpory společných řešení. V souladu s cíli evropského programu pro kulturu by měl Evropský rok kulturního dědictví:
 –Přispět k podpoře významu role evropského kulturního dědictví jakožto klíčové složky v rámci kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu. Vyzdvihnout, jak nejlépe toto dědictví zachovat a chránit a jak co nejširší veřejnosti umožnit, aby se z něj mohla těšit. Sem patří i podpora návštěvnosti a vzdělávání v oblasti kulturního dědictví, při plném respektování kompetencí členských států. To podpoří sociální začlenění a integraci.
 –Posílit hospodářský a politický přínos evropského kulturního dědictví, a to využitím jeho přímého a nepřímého ekonomického potenciálu. To zahrnuje i podporu kulturních a kreativních odvětví a inspiraci tvorby a inovaci, propagaci udržitelného cestovního ruchu a vytváření dlouhodobých pracovních příležitostí na místní úrovni.
 –Přispět k podpoře kulturního dědictví jako významné součásti mezinárodních vztahů EU, v souvislosti se zájmem partnerských zemí o evropské dědictví a odborné znalosti. Kulturní dědictví zastává významnou roli v několika programech v oblasti vnějších vztahů, především na Blízkém východě, ale i jinde. Podpora hodnoty kulturního dědictví je také odpovědí na úmyslné ničení kulturního dědictví v


text:
oblastech konfliktu
 8
 .
 Evropský rok kulturního dědictví bude pro evropské občany představovat příležitost k lepšímu porozumění současnosti prostřednictvím bohatšího a společného výkladu historie. Podnítí lepší posouzení společenských a ekonomických přínosů kulturního dědictví a jeho příspěvku k ekonomickému růstu a sociální soudržnosti. Toto hodnocení může být provedeno například v rámci podpory udržitelného cestovního ruchu a obnovy měst. Evropský rok upozorní na problémy a příležitosti přinášené digitalizací. Také napomůže při jejich řešení šířením osvědčených postupů v oblasti ochrany, správy, rozvoje, řízení, výzkumu a inovací. Upozorní na přelom v oblasti technologických i sociálních inovací na poli kulturního dědictví z poslední doby, stejně jako na iniciativy EU v těchto odvětvích.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Evropský rok kulturního dědictví bude uveden v život prostřednictvím stávajících programů EU. Kulturní dědictví má v současnosti nárok na významné financování ze strany EU v rámci několika evropských programů pro památkovou péči, digitalizaci, infrastrukturu, výzkum a inovace, rozvoj a dovednosti. Jedná se například o tyto programy: Kreativní Evropa evropské strukturální a investiční fondy, Horizont 2020, Erasmus+ a Evropa pro občany. EU v rámci Kreativní Evropy financuje tři následující akce zaměřené na kulturní dědictví: Dny evropského dědictví, Cena Evropské unie pro kulturní dědictví a označení „Evropské dědictví“.
 Evropský rok napomůže členským státům a dalším zainteresovaným stranám spolupracovat při vytváření silnějšího a integrovanějšího přístupu ke kulturnímu dědictví. Cílem tohoto přístupu bude podpora a ochrana evropského kulturního dědictví, maximalizace jeho vnitřní i společenské hodnoty a jeho přínos pro růst a pracovní příležitosti. Tohoto bude dosaženo při důsledném dodržování zásady subsidiarity.
 Podobně jako je tomu v případě dalších Evropských roků, opatření budou zahrnovat informační a propagační kampaně, akce a iniciativy na evropské, národní, regionální i místní úrovni. Tímto způsobem budou předávána klíčová sdělení a budou šířeny informace o příkladech osvědčených postupů.
 Bude vynaloženo veškeré úsilí nutné k zajištění toho, že činnosti organizované v rámci Evropského roku budou přizpůsobeny potřebám a podmínkám jednotlivých členských států. Ty se proto vyzývají, aby ustanovily koordinátora, který bude zodpovědný za organizaci účasti daného členského státu na Evropském roku kulturního dědictví. Bude zřízena evropská řídicí skupina, do které budou patřit zástupci koordinátorů členských států. Zasedání koordinátorů členských států za účelem koordinace řízení Evropského roku a za účelem výměny informací ohledně jeho uskutečňování na národní a evropské úrovni svolává Komise.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Právní základ tohoto návrhu tvoří článek 167 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Ten stanoví, že Unie „přispívá k rozkvětu kultur členských států a přitom respektuje jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňuje společné kulturní dědictví“. Unie rovněž podpoří „spolupráci mezi členskými státy“ v oblasti kultury a v případě potřeby podpoří a doplní činnosti členských států.
 •Subsidiarita
 Cílů návrhu nelze v dostatečné míře dosáhnout pouze opatřeními na úrovni členských států. Kroky na vnitrostátní úrovni samotné by totiž nepřinesly prospěch plynoucí z výměny a sdílení zkušeností a osvědčených postupů mezi členskými státy na úrovni celé EU. Článek 3 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že Evropská unie respektuje bohatou kulturní a jazykovou rozmanitost členských států a dbá na zachování a


text:
rozvoj evropského kulturního dědictví. Unie sleduje své cíle vhodnými prostředky na základě pravomocí, které jsou jí Smlouvami svěřeny. Činnost členských států bude mít dále prospěch ze zvýšeného povědomí a zviditelnění, ke kterému dojde v rámci EU i mimo ni.
 •Proporcionalita
 Navrhovaný postup je jednoduchý. Počítá se stávajícími programy a se zaměřením komunikace na témata Evropského roku. Pro správní orgány, které jej mají provádět, z něj nevyplývají žádná nepřiměřená organizační omezení.
 EU svou činností podpoří a doplní úsilí členských států. Opatření se zaměří nejprve na účinnost vlastních nástrojů EU. EU dále může jednat jako hnací síla a přispět podněcováním synergií a spolupráce mezi členskými státy, kulturními organizacemi a nadacemi a soukromými a veřejnými podniky.
 Opatření EU nepřekročí rámec nezbytný pro dosažení určených cílů.
 •Volba nástrojů
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady je nejvhodnějším nástrojem určeným k dosažení plného zapojení legislativního orgánu v ustanovení roku 2018 Evropským rokem kulturního dědictví.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 Při přípravě tohoto návrhu provedla Komise řadu cílených konzultací zaměřených na široké spektrum zúčastněných stran, odrážející povahu sektoru kulturního dědictví a jeho vysokou úroveň organizace a specializace, kompetence členských států a roli odborných orgánů a mezinárodních organizací. Komise dále přihlédla k výše zmíněným závěrům Rady, usnesení Evropského parlamentu a stanovisku Výboru regionů.
 Na evropské úrovni proběhla o politice kulturního dědictví živá diskuze. To umožnily orgány sdružující instituce odpovědné za politiky kulturního dědictví v členských státech. Sem patří i reflexní skupina „EU a kulturní dědictví“ a fórum představitelů institucí památkové péče (European Heritage Heads Forum). Mezi další mezivládní a nevládní organizace patří Mezinárodní rada muzeí (ICOM), Mezinárodní rada pro památky a památná místa (ICOMOS), Mezinárodní středisko pro studium ochrany a obnovy kulturních statků (ICCROM) a Rada Evropy. Mezi další sítě aktivní v této oblasti patří Europa Nostra, platforma organizací v oblasti evropského kulturního dědictví (European Heritage Alliance 3.3
 9
 ) a Síť organizací evropských muzeí (NEMO)
 Došlo i k dalším událostem. Ministři kultury Rady Evropy přijali v dubnu 2015 namurskou deklaraci (Namur Declaration). V jejím rámci přivítali nápad Rady Evropské unie zorganizovat Evropský rok kulturního dědictví. Požádali, aby byla k účasti vyzvána Rada Evropy a všechny smluvní státy Evropské kulturní úmluvy.
 Dne 29. června 2015, v předvečer 40. výročí Evropského roku architektonického dědictví, který proběhl v roce 1975 pod záštitou Rady Evropy, uspořádal německý výbor pro kulturní dědictví (Deutsches Nationalkomitee für Denkmalschutz) veřejnou diskuzi v Bonnu ohledně návrhu Evropského roku, a to v souvislosti se zasedáním Výboru pro světové dědictví.
 Další relevantní diskuze s vybranou skupinou vedoucích představitelů členských organizací proběhla v dubnu 2015 v rámci bruselské pobočky Europa Nostra. O návrhu ustanovení Evropského roku kulturního dědictví a o hlavních opatřeních, která by mohla být přijata, diskutovalo celé osazenstvo Europa Nostra na svém valném shromáždění v červnu 2015. Toto shromáždění proběhlo v Oslu za přítomnosti Evropské komise.
 Konzultace se zúčastněnými stranami probíhala také v rámci otevřené pracovní skupiny „EYCH 2018“, zorganizované německým výborem pro kulturní dědictví a zmocněncem spolkové vlády pro kulturu a média. Výsledkem byl koncepční dokument (Sharing


text:
Heritage
 10
 ), jenž byl vzat v úvahu při přípravě tohoto návrhu. Proběhla diskuze se členy reflexní skupiny „EU a kulturní dědictví“, zahrnující odborníky z národní správy Belgie, Bulharska, Německa, Francie, Řecka, Itálie, Lucemburska, Lotyšska, Litvy, Nizozemska, Norska, Polska, Španělska, Švédska, Švýcarska a Spojeného království. Připojili se i odborníci z Estonska, Rakouska, Portugalska a Slovenska a z řady organizací se statusem pozorovatelů, včetně Evropské sítě školicích center pro správu v oblasti kultury (ENCATC), Europy Nostry, Sítě organizací evropských muzeí (NEMO) a dalších.
 28. října 2015 se v Bruselu konal seminář na téma „Evropský rok kulturního dědictví: sdílení dědictví, společná výzva“, organizovaný stálými zastoupeními Itálie a Španělska při EU. Zúčastnily se ho i zainteresované strany, jako je Europa Nostra, národní instituce a odborníci.
 Návrh byl dále projednáván na schůzích výše zmíněné reflexní skupiny ve dnech 23.–24. září 2015 v Lucemburku, 30. listopadu až 1. prosince 2015 v Římě, 9. května 2016 v Haagu a na fóru představitelů institucí památkové péče v Bernu ve dnech 19.–20. května 2016. Další diskuze proběhla v rámci Evropského kulturního fóra 2016 dne 19. dubna 2016.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Iniciativa bude čerpat z nezávislých analýz a studií, zejména ze zprávy projektu Evropa počítá s kulturním dědictvím
 11
 . Jedná se o výsledek dvouletého komplexního projektu financovaného z programu EU Kultura, který shromažďoval údaje týkající se hodnoty kulturního dědictví a jeho vlivu na evropskou ekonomiku, kulturu, společnost a životní prostředí.
 Dále bude čerpat ze zprávy expertní skupiny Horizontu 2020 Jak využít kulturní dědictví pro rozvoj Evropy
 12
 a ze Strategického plánu výzkumu iniciativy společného plánování nazvané Kulturní dědictví a globální změny
 13
 . Iniciativa bude dále čerpat ze společenské platformy Horizontu 2020 pro kulturní dědictví a evropské identity neboli CULTURALBASE, víceleté konzultační iniciativy pro zúčastněné strany
 14
 , a ze zřizování nových evropských výzkumných infrastruktur, jako je např. DARIAH- ERIC (digitální výzkumná infrastruktura pro umění a humanitní vědy) a E-RIHS (evropská infrastruktura pro výzkum kulturního dědictví)
 15
 .
 V rámci souboru pracovních úkolů 9: Kultura a cestovní ruch, hodnocení ex post programů politiky soudržnosti v letech 2007–2013 se zaměřením na Evropský fond pro regionální rozvoj a Kohezní fond bylo zjištěno, že investice do kultury a cestovního ruchu mohou pomoci nárůstu regionální ekonomiky a zlepšit společenské začlenění.
 Hodnocení ex post 7. rámcového programu EU pro období 2007–2013 (7. RP), evropského programu pro financování výzkumu mezi lety 2007 a 2013, ukázalo, že program byl účinný z hlediska stimulace vynikající vědy a posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu. Tím přispěl také k růstu a k tvorbě pracovních míst v Evropě v oblastech, které jsou obvykle součástí národních kompetencí. 7. RP podpořil výzkum více než 180 miliony eur v rámci projektů zaměřených na různé aspekty kulturního dědictví (hmotného, nehmotného, digitálního) s tématy životního prostředí, společenských a humanitních věd, digitálního kulturního dědictví, průmyslových technologií, mezinárodní spolupráce a (elektronické) infrastruktury. Stávající poznatky je třeba i nadále využívat.
 •Posouzení dopadů
 Posouzení dopadů není nutné, vzhledem k tomu, že navrhovaná iniciativa je v souladu s cíli existujících unijních programů. Evropský rok kulturního dědictví lze realizovat


text:
v rámci stávajících rozpočtů prostřednictvím programů, jež umožňují stanovit finanční priority na jednoleté nebo víceleté období. Navrhovaná iniciativa nezavazuje Komisi k žádným specifickým opatřením legislativního rázu. Nebude mít ani žádné významné společenské, ekonomické nebo environmentální dopady přesahující rámec existujících nástrojů.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Evropský rok nevyžaduje žádné další financování. Iniciativa nevyžaduje další rozpočet EU. Flexibilita stanovování priorit na jednoleté nebo víceleté bázi v rámci příslušných programů je postačující k tomu, aby mohla zahrnout informační kampaň podobných rozměrů, jako tomu bylo u předchozích Evropských roků.
 2016/0259 (COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o Evropském roku kulturního dědictví
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na článek 167 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů
 16
 ,
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Ideály, principy a hodnoty zakotvené v evropském kulturním dědictví tvoří společný evropský zdroj vzpomínek, porozumění, identity, dialogu, soudržnosti a kreativity. Kulturní dědictví má v rámci EU významnou úlohu, jak se uvádí v preambuli Smlouvy o Evropské unii (SEU), která stanoví, že signatáři se inspirují „evropským kulturním, náboženským a humanistickým odkazem“.
 (2)V čl. 3 odst. 3 SEU se stanoví, že Evropská unie respektuje bohatou kulturní a jazykovou rozmanitost a dbá na zachování a rozvoj evropského kulturního dědictví.
 (3)V čl. 167 odst. 1 SFEU stanoví, že je úkolem EU přispívat „k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňovat společné kulturní dědictví“. Činnost Unie je zaměřena na povzbuzování spolupráce mezi členskými státy a v případě potřeby na podporu a doplňování jejich činnosti mj. zlepšování znalosti a šíření kultury a dějin evropských národů a v oblasti zachování a ochrany kulturního dědictví evropského významu (čl. 167 odst. 2 SFEU).
 (4)Komise ve sdělení Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu
 17
 zdůrazňuje, že kulturní dědictví je sdíleným zdrojem a společným statkem uchovávaným pro budoucí generace a všechny zúčastněné strany sdílí odpovědnost o něj pečovat.
 (5)Kulturní dědictví má pro evropskou společnost nesmírnou hodnotu z kulturního, environmentálního, sociálního a ekonomického hlediska. Jeho udržitelné řízení tak představuje strategickou volbu pro 21. století, jak je zmíněno v závěrech Rady ze dne 21. května 2014 o kulturním dědictví jako strategickém zdroji pro udržitelný rozvoj Evropy
 18
 . Příspěvek dědictví k tvorbě hodnot, dovedností, pracovních příležitostí a kvality života, je podhodnocen.
 (6)Kulturní dědictví je pro evropský program pro kulturu klíčové
 19
 . Jedná se o jednu ze čtyř priorit evropské kulturní spolupráce pro období 2015–2018, dle aktuálního pracovního plánu pro kulturu, přijatého Radou dne 25. listopadu 2014
 20
 .
 (7)Kulturní dědictví tvoří „dochované zdroje všech forem a podob, tedy zdroje hmotné, nehmotné a digitální (původně digitální i digitalizované), včetně památek, nalezišť, krajin, dovedností, postupů, znalostí a projevů lidské tvořivosti, jakož i sbírek uchovávaných a spravovaných veřejnými i soukromými orgány, jako jsou muzea, knihovny a archivy,“ jak stanoví výše zmíněné závěry ze dne 21. května 2014.
 (8)Kulturní dědictví vzniklo jako syntéza a kombinace


text:
kulturních projevů různých evropských civilizací. Evropský rok přispěje k pochopení důležitosti ochrany a podpory rozmanitosti kulturních projevů. Toho je možné docílit prostřednictvím programů pro vzdělávání veřejnosti a zvyšování jejího povědomí, což je v souladu s požadavky Úmluvy UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů
 21
 přijaté dne 20. října 2005, jíž je EU smluvní stranou.
 (9)Úmluva OSN o ochraně práv zdravotně postižených osob, jíž je EU a většina členských států smluvní stranou, stanoví v článku 30 – Účast na kulturním životě, rekreace, volný čas a sport, že Státy, které jsou smluvní stranou této úmluvy, uznávají právo osob se zdravotním postižením účastnit se kulturního života společnosti na rovnoprávném základě s ostatními a přijmou veškerá odpovídající opatření, aby osoby se zdravotním postižením měly mj. přístup na místa určená pro kulturní aktivity, jako jsou divadla, muzea, kina, knihovny a služby pro turisty a v co největší možné míře přístup k historickým památkám a významným místům národního kulturního dědictví.
 (10)Evropská cena pro bezbariérová města ukázala možnosti a osvědčené postupy v rámci zpřístupňování městských kulturních památek osobám se zdravotním postižením, starším občanům a dalším osobám se sníženou pohyblivostí a s jinými dočasnými omezeními, a to s ohledem na povahu a hodnotu těchto památek.
 (11)Kulturní dědictví může mít značný význam v rámci soudržnosti společenství v čase, kdy dochází ke zvyšování rozmanitosti evropských společností. Nové participativní a mezikulturní přístupy k politice kulturního dědictví a ke vzdělávacím iniciativám, přisuzující rovnocennou důstojnost všem kulturním dědictvím, umožňují zvyšovat důvěru, vzájemné uznání a sociální soudržnost.
 (12)To je zohledněno i v rámci Agendy pro udržitelný rozvoj 2030
 22
 , jež považuje globální občanství, kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog za jednotící principy udržitelného rozvoje. Ta rovněž uznává, že všechny kultury a civilizace mohou být přínosem a významným činitelem v rámci udržitelného rozvoje. Kultura je explicitně zmíněna v rámci Cílů udržitelného rozvoje Agendy pro udržitelný rozvoj 2030: jedná se např. o cíl 4 (Vzdělávání), cíl 5 (Rovnost mužů a žen), cíl 8 a 12 v souvislosti s cestovním ruchem (Udržitelný růst/Odpovědná výroba a spotřeba) a zejména cíl 11 (Udržitelná města a obce).
 (13)Větší mezinárodní pozornost věnovaná tomu, že obyvatelstvo a lidské hodnoty by měly tvořit centrální složku rozšířeného a víceoborového konceptu kulturního dědictví, posiluje potřebu pečovat o širší přístup ke kulturnímu dědictví. Toho je možné dosáhnout cílením na různé skupiny obyvatel, lepším zpřístupněním míst, budov, produktů a služeb, s ohledem na zvláštní potřeby a na důsledky demografických změn.
 (14)Politiky v oblasti údržby, obnovy, ochrany, opětovného využívání dostupnosti a podpory kulturního dědictví a služeb spojených s kulturním dědictvím spadají především do vnitrostátní, regionální nebo místní odpovědnosti. Přesto má kulturní dědictví i jasný evropský rozměr a zabývá se jím řada evropských politik, a to nejen v kulturní oblasti. Jedná se např. o: vzdělávání, zemědělství a rozvoj venkova, regionální rozvoj, sociální soudržnost, námořní záležitosti, životní prostředí, cestovní ruch, digitální agendu, výzkum a inovace a komunikaci.
 (15)Ochrana, rozvoj a správa zdrojů dědictví, jež zasahují do řady veřejných politik, musí být účinně řízeny na několika úrovních a vyžadují lepší meziodvětvovou spolupráci, aby byl plně využit jejich potenciál v


text:
rámci evropských ekonomik a společností. To se týká všech zúčastněných stran, včetně orgánů veřejné správy, soukromých osob, organizací občanské společnosti, nevládních organizací a sektoru dobrovolnictví.
 (16)Rada ve svých závěrech ze dne 25. listopadu 2014
 23
 vyzvala Rada, aby zvážila předložení návrhu „Evropského roku kulturního dědictví“.
 (17)Evropský parlament v rámci svého usnesení ze dne 8. září 2015 doporučil stanovit některý rok, pokud možno 2018, Evropským rokem kulturního dědictví
 24
 .
 (18)Evropský výbor regionů ve svém stanovisku ze dne 16. dubna 2014
 25
 přivítal návrh Rady ohledně Evropského roku kulturního dědictví a zdůraznil jeho význam při plnění společných cílů v celoevropském kontextu.
 (19)Vyhlášení Evropského roku kulturního dědictví je účinný způsob, jak zvyšovat obecné povědomí, šířit informace o osvědčených postupech, podněcovat výzkum a inovace a podporovat politické diskuze. Vytvářením prostoru pro podporu těchto cílů současně na úrovni Unie a na vnitrostátní, regionální i místní úrovni lze dosáhnout součinnosti a lepšího využití zdrojů.
 (20)Kulturní dědictví je součástí opatření řady programů v oblasti vnějších vztahů, především na Blízkém východě, ale i jinde. Podpora hodnoty kulturního dědictví je také odpovědí na úmyslné ničení kulturního dědictví v oblastech konfliktů
 26
 . Rovněž bude třeba zajistit, aby se Evropský rok kulturního dědictví dobře doplňoval se všemi iniciativami EU týkajícími se vnějších vztahů rozvíjenými v příslušných rámcích. Opatření mající zajistit ochranu a podporu kulturního dědictví v rámci příslušných nástrojů vnějších vztahů, by měla mimo jiné odrážet společný zájem spojený s výměnou zkušeností a hodnot se třetími zeměmi. Podpoří vzájemné znalosti daných kultur, jejich uznání a porozumění jim.
 (21)Toto rozhodnutí je sice určeno členským státům; přistupující země by měly být nicméně s činnostmi v rámci Evropského roku kulturního dědictví v úzkém kontaktu. Může být žádoucí také zapojení zemí v rámci evropské politiky sousedství a dalších zemí. Toho je možné dosáhnout prostřednictvím příslušných rámců spolupráce a dialogu, zejména v kontextu dialogu občanské společnosti mezi EU a těmito státy.
 (22)Ochrana, rozvoj a správa Evropského kulturního dědictví spadají pod existující programy EU. Evropský rok by proto mohl proběhnout za využití těchto programů a jejich stávajících ustanovení a finančních priorit, které jsou stanovovány na jednoleté nebo víceleté období. Programy a politiky v oblastech jako kultura, vzdělávání, zemědělství a rozvoj venkova, regionální rozvoj, sociální soudržnost, námořní záležitosti, životní prostředí, cestovní ruch, digitální agenda, výzkum a inovace a komunikace přispívají přímo i nepřímo k ochraně, rozvoji, inovativnímu opětovnému využití a propagaci evropského kulturního dědictví a mohou tuto iniciativu podpořit v souladu s vlastními právními rámci.
 (23)Cílem tohoto rozhodnutí je podpořit úsilí členských států při ochraně, zabezpečování, rozvoji, opětovném využívání a propagaci evropského kulturního dědictví. Toho nelze dosáhnout pouze na úrovni členských států; s ohledem na potřebu nadnárodní výměny informací a šíření osvědčených postupů v celé Unii je to lepší na unijní úrovni; Evropská unie tak může dle článku 5 Smlouvy o Evropské unii přijmout opatření v souladu s principem subsidiarity. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Předmět
 Rok 2018 se stanoví „Evropským rokem kulturního dědictví“ (dále


text:
též „Evropský rok“).
 Článek 2
 Cíle
 1. V souladu s cíli evropského programu pro kulturu by je obecným cílem Evropského roku podpora úsilí Unie, členských států, regionálních a místních orgánů při ochraně, zabezpečování, rozvoji, opětovném využívání, zhodnocování a propagaci evropského kulturního dědictví v Evropské unii (EU) (především pomocí výměny zkušeností a osvědčených postupů). Zejména:
 a)Přispěje k podpoře významu role evropského kulturního dědictví jakožto klíčové složky v rámci kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu. Měla by vyzdvihnout, jak nejlépe toto dědictví zachovat a chránit a jak co nejširší veřejnosti umožnit, aby se z něj mohla těšit. Sem patří i podpora návštěvnosti a vzdělávání v oblasti kulturního dědictví, při plném respektování kompetencí členských států; to podpoří sociální začlenění a integraci.
 b)Posílí příspěvek evropského kulturního dědictví ekonomice a společnosti, a to využitím přímého a nepřímého ekonomického potenciálu. To zahrnuje i schopnost podpořit kulturní a kreativní odvětví a inspirovat tvorbu a inovaci, podporovat udržitelný cestovní ruch, posílit sociální soudržnost a vytvářet dlouhodobé pracovní příležitosti.
 c)Přispěje k podpoře kulturního dědictví jako významného prvku mezinárodních vztahů Unie, v souvislosti se zájmem partnerských zemí o evropské dědictví a odborné znalosti.
 2. Specifické cíle Evropského roku kulturního dědictví:
 a)posílit přístupy, jež kladou důraz na člověka, jsou inkluzivní, všem přístupné, pokrokové, víc integrované a meziodvětvové, dosáhnout ochrany, zachování a inovativního opětovného používání a rozvoje kulturního dědictví;
 b)podporovat inovativní modely řízení a správy kulturního dědictví na více úrovních všemi zúčastněnými stranami, včetně orgánů veřejné správy, soukromých osob, organizací občanské společnosti, neziskových organizací a sektoru dobrovolnictví;
 c)podporovat diskuzi, výzkum a inovace a výměnu osvědčených postupů ohledně kvality ochrany a zachování kulturního dědictví a ohledně současných zásahů do historického prostředí a stejně tak podporovat řešení, která jsou dostupná pro všechny, včetně osob se zdravotním postižením;
 d)vyzdvihovat a podněcovat pozitivní přínosy kulturního dědictví společnosti a ekonomice prostřednictvím výzkumu a inovací, včetně evropské datové základny, a prostřednictvím vývoje ukazatelů a referenčních kritérií;
 e)posilovat strategie místního rozvoje, jež využívají potenciálu dědictví, včetně propagace udržitelného kulturního cestovního ruchu;
 f)podporovat rozvoj specializovaných dovedností a zlepšovat řízení a přenos znalostí v oblasti kulturního dědictví, s ohledem na důsledky digitalizace;
 g)podporovat kulturní dědictví, jakožto zdroj inspirace pro současnou tvorbu a inovaci, a vyzdvihovat potenciál pro vzájemné obohacení a intenzivnější vzájemné propojení kulturních a kreativních odvětví a společenství a oblasti kulturního dědictví;
 h)zvyšovat povědomí o důležitosti evropského kulturního dědictví prostřednictvím vzdělávání a celoživotního vzdělávání, zejména se zaměřením na mladé a místní obyvatelstvo;
 i)vyzdvihnout potenciál mezinárodní spolupráce v záležitostech týkajících se kulturního dědictví umožňující vytvořit silnější vazby se zeměmi mimo EU a podpořit mezikulturní dialog, poválečné usmiřování a předcházení konfliktům;
 j)podporovat výzkum a inovace v oblasti kulturního dědictví; usnadnit přijetí a využití výsledků výzkumu všemi zúčastněnými stranami, zejména veřejnými orgány a soukromým sektorem, a usnadnit šíření výsledků výzkumu mezi veřejností; a
 k)podněcovat synergie mezi Unií a členskými státy, včetně posilování iniciativ předcházejících nedovolenému obchodu s kulturními statky.
 Článek 3
 Obsah opatření
 1. Opatření související se záměry Evropského roku přijatá za účelem dosažení cílů stanovených v článku 2 zahrnují na evropské, celostátní, regionální i místní úrovni tyto činnosti:
 a)konference, akce a iniciativy na


text:
podporu diskuse a zvyšování povědomí o významu a hodnotě kulturního dědictví a k lepšímu zapojení občanů a zúčastněných stran;
 b)informační, vzdělávací a osvětové kampaně za účelem šíření hodnot, jako je rozmanitost a mezikulturní dialog, za využití příkladů z bohatého evropského dědictví, a za účelem podněcování veřejnosti k přispění ochraně a správě kulturního dědictví a obecněji i za účelem dosažení cílů Evropského roku;
 c)sdílení zkušeností a osvědčených postupů mezi orgány vnitrostátní, regionální a místní správy a dalšími organizacemi, za účelem šíření informací o kulturním dědictví; a
 d)studie, výzkum a inovační činnost a šíření jejich výsledků na evropské nebo vnitrostátní úrovni.
 2. Komise nebo členské státy mohou stanovit i jiné činnosti, které přispějí k naplňování cílů Evropského roku stanovených v článku 2, a povolit odkazování na Evropský rok při podpoře takových činností, pokud přispívají k dosažení daných cílů.
 Článek 4
 Koordinace na vnitrostátní úrovni
 Každý členský stát určí svého koordinátora, který bude pověřen organizací účasti daného členského státu na Evropském roku. Koordinátor zajišťuje na úrovni členského státu koordinaci příslušných činností.
 Článek 5
 Koordinace na evropské úrovni
 Zasedání koordinátorů členských států za účelem koordinace řízení Evropského roku a za účelem výměny informací ohledně jeho uskutečňování na vnitrostátní a evropské úrovni svolává Komise.
 Článek 6
 Mezinárodní spolupráce
 Komise může pro účely Evropského roku spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s organizací UNESCO a Radou Evropy, přičemž dbá na zajištění viditelnosti účasti EU.
 Článek 7
 Financování
 Spolufinancování činností v rámci Evropského roku na evropské úrovni musí být v souladu s prioritami a pravidly stávajících programů, které jsou stanovovány na jednoleté nebo víceleté období, zejména co se týče programu Kreativní Evropa. Programy a politiky v dalších oblastech tento Evropský rok podle potřeby také podpoří, a to v rámci svých stávajících právních a finančních ustanovení.
 Článek 8
 Sledování a hodnocení
 Do 31. prosince 2019 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení iniciativ stanovených v tomto rozhodnutí.
 Článek 9
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Článek 10
 Toto rozhodnutí je určeno členských státům.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 Předseda / předsedkyně
 Předseda / předsedkyně
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3.Povaha návrhu/podnětu
 1.4.Cíle
 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7.Předpokládaný způsob řízení
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2.Systém řízení a kontroly
 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky
 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky administrativní povahy
 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5.Příspěvky třetích stran
 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 Evropský rok kulturního dědictví
 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 27
 OBLAST POLITIKY: VZDĚLÁVÁNÍ A KULTURA: KREATIVNÍ EVROPA
 1.3.Povaha návrhu/podnětu
 X Návrh/podnět se týká nové akce
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
 28
 ◻ Návrh/podnět


text:
se týká prodloužení stávající akce
 ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4.Cíle
 1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
 Žádné víceleté strategické cíle s ohledem na specifičnost iniciativy, jakou je evropský rok
 1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl č.
 a) Přispěje k podpoře významu role evropského kulturního dědictví jakožto klíčové složky v rámci kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu. Měl by vyzdvihnout, jak nejlépe toto dědictví zachovat a chránit a jak co nejširší veřejnosti umožnit, aby se z něj mohla těšit. Sem patří i podpora návštěvnosti a vzdělávání v oblasti kulturního dědictví, při plném respektování kompetencí členských států; to podpoří sociální začleňování a integraci.
 b)
 Posílí příspěvek evropského kulturního dědictví ekonomice a společnosti, a to využitím přímého a nepřímého ekonomického potenciálu. To zahrnuje i schopnost podpořit kulturní a kreativní odvětví a inspirovat tvorbu a inovace, podporovat udržitelný cestovní ruch, posílit sociální soudržnost a vytvářet dlouhodobé pracovní příležitosti.
 c)
 Přispěje k podpoře kulturního dědictví jako významného prvku mezinárodních vztahů Unie, v souvislosti se zájmem partnerských zemí o evropské dědictví a odborné znalosti.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 15.04 – Kreativní Evropa
 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
 – Informační a propagační kampaně, akce a iniciativy na evropské, národní, regionální i místní úrovni, které budou tlumočit klíčová sdělení a šířit informace o příkladech osvědčených postupů, včetně úlohy EU při podpoře sdílených řešení.
 – Zvyšování povědomí o významu kulturního dědictví pro občany EU a posílení jeho vlivu na růst, tvorbu pracovních míst a sociální soudržnost na národní i celoevropské úrovni.
 – Upozornění na problémy a příležitosti v oblasti zachování, ochrany a správy kulturního dědictví, a to i vzhledem k digitalizaci.
 1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
 Počet výstupů v rámci informační kampaně
 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Krátkodobé: Lepší informovanost o významu kulturního dědictví pro EU, jakož i o úloze Unie při jeho zachování.
 Dlouhodobé: Zvýšení povědomí občanů o významu kulturního dědictví a o pozitivní roli, kterou zde hraje EU.
 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU
 – Zvýšení povědomí o významu evropského kulturního dědictví pro hospodářský růst a sociální soudržnost.
 – Zvýšení povědomí o problémech a příležitostech a zdůraznění role EU při podpoře společných řešení.
 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Evropské roky v posledních deseti letech prokázaly svou hodnotu jako účinné nástroje pro zvyšování povědomí s dopadem na veřejnost i tvůrce veřejného mínění a přinesly synergii mezi různými oblastmi zásahu na úrovni EU a členských států.
 1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji
 Evropský rok kulturního dědictví se stane referencí pro řadu unijních programů, např. Kreativní Evropa, evropské strukturální a investiční fondy, Horizont 2020 (včetně digitálních prvků zachování a zhodnocení kulturního dědictví), Erasmus+ a Evropa pro občany. Kreativní Evropa rovněž financuje tři akce EU specificky zaměřené na kulturní dědictví: Dny evropského dědictví; Cena EU za kulturní dědictví; označení „Evropské dědictví“.
 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad
 X Časově omezený návrh/podnět
 –X
 Návrh/podnět je platný od 1/1/2018


text:
do 21/12/2018
 –X
 Finanční dopad od 2017 do 2018
 ◻ Časově neomezený návrh/podnět
 –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,
 –poté plné fungování.
 1.7.Předpokládaný způsob řízení
 29
 X Přímé řízení Komisí
 –◻ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;
 –◻ ◻prostřednictvím výkonných agentur;
 ◻ Sdílené řízení s členskými státy
 ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
 –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;
 –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);
 –◻ EIB a Evropský investiční fond;
 –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení;
 –◻ veřejnoprávní subjekty;
 –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
 –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;
 –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
 –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 [...]
 [...]
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte četnost a podmínky.
 Pracovní program Evropského roku
 Zřízení řídicího výboru
 2.2.Systém řízení a kontroly
 2.2.1.Zjištěná rizika
 – Nedostatečné povědomí o iniciativách
 – Přehnané očekávání vzhledem k omezenému rozpočtu
 2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly.
 Pravidelné posuzování rizika v rámci řídicího výboru
 2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb.
 [Pour mémoire]
 [Pour mémoire]
 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi. Komise je podle tohoto rozhodnutí oprávněna provádět kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem. V případě potřeby provede šetření Evropský úřad pro boj proti podvodům na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 Stávající rozpočtové položky
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh výdaje
 Příspěvek
 Okruh 3: Bezpečnost a občanství
 RP/NRP
 30
 zemí ESVO
 31
 kandidátských zemí
 32
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 3
 15 04 02 – Dílčí program Kultura – Podpora přeshraničních činností a podněcování nadnárodního pohybu a mobility
 RP
 NE
 NE
 NE
 NE
 Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druhvýdaje
 Příspěvek
 RP/NRP
 zemí ESVO
 kandidátských zemí
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 3.2.Odhadovaný


text:
dopad na výdaje
 [Tento oddíl se vyplní pomocí tabulky
 rozpočtových údajů správní povahy
 (druhý dokument v příloze tohoto finančního výkazu) a pro účely konzultace mezi útvary se vloží do aplikace CISNET.]
 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 Číslo
 [3] Okruh Bezpečnost a občanství
 GŘ: EAC
 Rok N
 33
 Rok N+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 • Operační prostředky
 (1)
 (2)
 15 04 02 – Kreativní Evropa – dílčí program Kultura
 Závazky
 (1a)
 1,000
 3,000
 4,000
 Platby
 (2a)
 0,500
 1,900
 1,100
 0,500
 4,000
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
 34
 Číslo rozpočtové položky
 (3)
 CELKEM prostředky
 pro GŘ EAC*
 Závazky
 =1+1a +3
 Platby
 =2+2a
 +3
 • Operační prostředky CELKEM
 Závazky
 (4)
 1,000
 3,000
 4,000
 Platby
 (5)
 0,500
 1,900
 1,100
 0,500
 4,000
 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM
 (6)
 CELKEM prostředky
 z OKRUHU <....>
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 =4+ 6
 Platby
 =5+ 6
 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
 • Operační prostředky CELKEM
 Závazky
 (4)
 Platby
 (5)
 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM
 (6)
 CELKEM prostředky
 z OKRUHU 1 až 4
 víceletého finančního rámce
 (referenční částka)
 Závazky
 =4+ 6
 1,000
 3,000
 4,000
 Platby
 =5+ 6
 0,500
 1,900
 1,100
 0,500
 4,000
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 5
 Správní výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok N
 Rok N+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 GŘ: EAC
 • Lidské zdroje
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 • Ostatní správní výdaje
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 GŘ EAC CELKEM
 Prostředky
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 CELKEM prostředky
 Mezisoučet za OKRUH 5
 víceletého finančního rámce
 (Závazky celkem = platby celkem)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok N
 35
 Rok N+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 CELKEM prostředky
 z OKRUHU 1 až 5*
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 Platby
 *OKRUH 5: Náklady na správu, včetně lidských zdrojů, budou zajištěny prostřednictvím interní reorganizace uvnitř GŘ EAC.
 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků
 –X
 Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy
 ⇩
 Rok N
 Rok N+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh
 36
 Průměrné náklady
 Ne
 Náklady
 Ne
 Náklady
 Ne
 Náklady
 Ne
 Náklady
 Ne
 Náklady
 Ne
 Náklady
 Ne
 Náklady
 Celkový počet
 Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1
 37
 ...
 – Výstup
 Kom
 0,3
 2
 0,600
 0
 0
 0,600
 – Výstup
 Semináře
 0,25
 4
 1,000
 0
 0
 1,000
 – Výstup
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1
 6
 1,600
 0
 0
 1,600
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 ...
 – Výstup
 Komunikace
 0,3
 2
 0,600
 0
 0
 0,600
 – Výstup
 Semináře a konference
 0,25
 3
 0,750
 0
 0
 0,750
 Mezisoučet za


text:
specifický cíl č. 2
 5
 1,350
 0
 0
 1,350
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 3 ...
 – Výstup
 Komunikace
 0,3
 1
 0,300
 0
 0
 0,300
 – Výstup
 Semináře a konference
 0,25
 3
 0,750
 0
 0
 0,750
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3
 4
 1,050
 0
 0
 1,050
 NÁKLADY CELKEM
 4,000
 Výstup
 Komunikační kampaň: může se jednat o zpravodajské videozáznamy, videoklipy, vizuální identitu, internetové stránky, PR, sociální média, propagační materiály, publikace a tisk, studie, a další činnosti vedoucí ke zvyšování povědomí.
 Semináře a konference: může se jednat o úvodní a závěrečné konference, přednášky, workshopy, akce na vysoké úrovni, semináře pro novináře, doprovodné akce a další shromáždění v Bruselu nebo v členských státech.
 Struktura nákladů
 Průměrné náklady na komunikační kampaň na úrovni EU se na základě zkušeností z předchozích akcí v oblasti kultury (zvláště pak v programu Kreativní Evropa) odhadují na cca 300 000 EUR a na semináře podle rozsahu a počtu účastníků mezi 100 000 a 400 000 EUR; odhad průměrných nákladů na semináře organizované v rámci Evropského roku kulturního dědictví tak lze kvalifikovaně odhadnout na 250 000 EUR.
 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky administrativní povahy
 3.2.3.1.Shrnutí
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
 –X
 Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok N
 38
 Rok N+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Ostatní správní výdaje
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 mimo OKRUH 5
 39
 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 Ostatní výdaje správní povahy
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 CELKEM
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
 –X
 Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky
 Rok N
 RokN+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)
 1
 1
 1
 XX 01 01 02 (při delegacích)
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu)
 • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)
 40
 XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce)
 XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)
 XX 01 04 yy
 41
 – v ústředí
 – v delegacích
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)
 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu)
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte)
 CELKEM
 1
 1
 1
 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava


text:
rozpočtu.
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci
 Formulace a koordinace pracovního plánu roku s dalšími útvary; vypracování příslušných podmínek smluv o poskytování služeb a kupních smluv a navazujících výběrových řízení; zajištění interinstitucionální spolupráce; příprava informací a projevů komisařů a generálních ředitelů; zajištění podkladových materiálů pro tiskové oddělení; navazující hodnocení ex-post
 Externí zaměstnanci
 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 –X
 Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
 –◻
 Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
 3.2.5.Příspěvky třetích stran
 –X Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
 –Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:
 prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok N
 Rok N+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt
 Spolufinancované prostředky CELKEM
 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
 –X
 Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –◻
 Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 dopad na vlastní zdroje
 dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka:
 Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce
 Dopad návrhu/podnětu
 42
 Rok N
 Rok N+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ....
 U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.
 Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 (1)
 Usnesení Rady ze dne 16. listopadu 2007 o evropském programu pro kulturu (2007/C 287/01) (Úř. věst. C 287, 29.11.2007, s. 1).
 (2)
 Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o pracovním plánu pro kulturu (2015–2018) (2014/C 463/02).
 (3)
 Závěry Rady ze dne 21. května 2014 o kulturním dědictví jako strategickém zdroji pro udržitelný rozvoj Evropy (2014/C 183/08) (Úř. věst. C 183, 14.6.2014, s. 36).
 (4)
 Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 22. července 2014 – Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu COM(2014) 477 final.
 (5)
 Stanovisko Evropského výboru regionů – Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu (2015/C 195/04) (Úř. věst. C 195, 12.6.2015, s. 22).
 (6)
 Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. září 2015 na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu (2014/2149(INI)) P8_TA(2015)0293.
 (7)
 Závěry Rady o participativní správě kulturního dědictví (2014/C 463/01) (Úř. věst. C 463, 23.12.2014, s. 1).
 (8)
 Jak zmiňuje společné sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komise, „Směrem ke strategii EU pro mezinárodní kulturní vztahy“ (JOIN(2016) 29 final).
 (9)
 Jedná se o platformu sdružující sítě a organizace z této oblasti, za jejíž koordinaci odpovídá Europa Nostra. Platforma 3.3 odkazuje na


text:
čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii.
 (10)
 http://www.sharingheritage.de/en/main/
 (11)
 http://ec.europa.eu/culture/news/2015/0612-cultural-heritage-counts_en.htm
 .
 (12)
 http://bookshop.europa.eu/en/getting-cultural-heritage-to-work-for-europe-pbKI0 115128/
 .
 (13)
 http://www.jpi-culturalheritage.eu/wp-content/uploads/SRA-2014-06.pdf
 .
 (14)
 http://www.culturalbase.eu
 (15)
 Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury (ESFRI), Strategická zpráva ESFRI o výzkumné infrastruktuře, plán postupu 2016.
 (16)
 Úř. věst. C , , s. .
 (17)
 Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 22. července 2014 – Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu COM(2014) 477 final.
 (18)
 Závěry Rady ze dne 21. května 2014 o kulturním dědictví jako strategickém zdroji pro udržitelný rozvoj Evropy (2014/C 183/08) (Úř. věst. C 183, 14.6.2014, s. 36).
 (19)
 Usnesení rady ze dne 16. listopadu 2007 o evropském programu pro kulturu (2007/C 287/01) (Úř. věst. C 287, 29.11.2007, s. 1).
 (20)
 Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o pracovním plánu pro kulturu (2015–2018) (2014/C 463/02) (Úř. věst. C 463, 23.12.2014, s. 4).
 (21)
 Úmluva UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005, Paříž, 20. října 2005.
 (22)
 Usnesení OSN přijaté valným shromážděním dne 25. září 2015 s názvem: Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030.
 (23)
 Závěry Rady o participativní správě kulturního dědictví (2014/C 463/01) (Úř. věst. C 463, 23.12.2014, s. 1).
 (24)
 Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. září 2015 – na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu (2014/2149(INI)) P8_TA(2015)0293.
 (25)
 Stanovisko Evropského výboru regionů – Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu (2015/C 195/04) (Úř. věst. C 195, 12.6.2015, s. 22).
 (26)
 Zdůrazňuje společné sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komise „Směrem ke strategii EU pro mezinárodní kulturní vztahy“ JOIN(2016) 29 final.
 (27)
 ABM: řízení podle činností (activity-based management); ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).
 (28)
 Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
 (29)
 Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: https://myintracomm.ec.testa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (30)
 RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 (31)
 ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 (32)
 Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.
 (33)
 Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 (34)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (35)
 Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 (36)
 Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 (37)
 Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 (38)
 Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 (39)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (40)
 SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
 (41)
 Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
 (42)
 Pokud jde o tradiční vlastní zdroje


text:
 |
 52013PC0521
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) /* COM/2013/0521 final - 2013/0247 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Prodloužení odchylky pro používání zvýšené míry
 spolufinancování, která je určena členským státům ohroženým
 závažnými obtížemi, pokud jde o jejich finanční stabilitu
 · Odůvodnění a cíle návrhu
 Přetrvávající finanční a
 hospodářská krize vyvinula tlak na vnitrostátní finanční zdroje,
 jelikož členské státy realizují nezbytné politiky fiskální konsolidace.
 V této souvislosti je zvlášť důležité zajistit co nejlepší
 provádění programů rozvoje venkova.
 Provádění programů je často
 problematické, v neposlední řadě v důsledku problémů s
 likviditou způsobených fiskální konsolidací. To platí zejména v těch
 členských státech, které jsou finanční krizí postiženy nejvíce a
 obdržely finanční pomoc v rámci ozdravného programu. K dnešnímu dni
 obdrželo finanční pomoc sedm zemí, které se s Komisí dohodly na
 makroekonomickém ozdravném programu. Jedná se o Kypr, Maďarsko, Rumunsko,
 Lotyšsko, Portugalsko, Řecko a Irsko (dále jen „země zapojené do
 programu“). Na Maďarsko, Rumunsko a Lotyšsko se již ozdravný program
 nevztahuje.
 Aby se zajistilo, že tyto členské státy (a
 kterýkoliv jiný členský stát, jenž v budoucnosti může tyto
 programy pomoci využívat) budou pokračovat v provádění programů
 rozvoje venkova a uvolňovat prostředky na projekty, obsahuje
 současný návrh ustanovení, která by těmto členským státům
 umožnila využívat zvýšenou míru spolufinancování, aniž by se změnila
 celková výše finančních prostředků přidělených v rámci
 politiky rozvoje venkova na období 2007–2013. Tímto způsobem se členským
 státům v kritickém okamžiku poskytnou dodatečné finanční zdroje
 a usnadní další provádění programů.
 ·
 Obecné souvislosti a platné předpisy
 vztahující se na oblast návrhu
 Ustanovení čl. 70 odst. 4c nařízení (ES)
 č. 1698/2005 stanoví, že maximální výše příspěvku
 z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
 může být zvýšena odchylně od limitů uvedených v odstavcích
 3, 4 a 5 téhož článku, a to nejvýše na 95 % způsobilých
 veřejných výdajů v regionech způsobilých podle
 konvergenčního cíle, v nejvzdálenějších regionech a na menších
 ostrovech v Egejském moři a na 85 % způsobilých
 veřejných výdajů v ostatních regionech. Tato odchylka
 v současnosti platí pouze pro výdaje vynaložené platebními agenturami
 do dne 31. prosince 2013.
 ·
 Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
 Návrh je v souladu s ostatními návrhy a
 iniciativami přijatými Komisí v reakci na finanční krizi.
 2. KONZULTACE
 ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ
 ·
 Konzultace zúčastněných stran
 S externími zúčastněnými stranami nebyly
 vedeny konzultace.
 · Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Nebylo třeba využít externích odborných
 konzultací.
 ·
 Analýza dopadů
 Členské státy, kterým je poskytována
 finanční pomoc, mohou Komisi předložit žádost o změnu svých
 programů rozvoje venkova na období 2007–2013 a využít odchylku pro použití
 vyšší míry spolufinancování, než je běžné. V současnosti tuto
 odchylku využívá Řecko, Irsko a Portugalsko, ovšem ne ve všech
 případech v maximální výši. Jelikož celková výše finančních prostředků
 přidělených členským státům na dané období z EZFRV se
 nezmění, vyšší míra spolufinancování ze strany EU znamená podstatné
 snížení celkové výše příspěvků z veřejných
 zdrojů, které jsou určeny na


text:
programy rozvoje venkova během
 programového období. Členské státy, kterým je poskytována finanční
 pomoc, mají v současnosti možnost zvýšit příspěvek
 z EZFRV ve stávajících programech rozvoje venkova na období 2007–2013
 pouze pro výdaje vynaložené do dne 31. prosince 2013 (po dobu, po kterou je
 členskému státu poskytována finanční pomoc), a tato možnost tedy
 netrvá až do konečného data způsobilosti výdajů, jímž je 31.
 prosinec 2015.
 U výdajů vynaložených v rámci nového
 programového období 2014–2020 může být podle článku 22 nařízení
 (EU) č. .../... (nařízení o společných ustanoveních) výše
 příspěvku z EZFRV navýšena o 10 procentních bodů nad míru
 spolufinancování platnou pro každé opatření z EZFRV. Tento nový systém
 spočívající v jednotném navýšení u všech opatření může
 v jednotlivých případech znamenat větší či menší změnu
 výše příspěvků z EZFRV ve srovnání se současným
 systémem podle čl. 70 odst. 4c nařízení (ES) č. 1698/2005.
 Pokud by možnost používat vyšší než běžnou
 výši příspěvků z EZFRV v rámci stávajících
 programů rozvoje venkova podle čl. 70 odst. 4c nařízení (ES)
 č. 1698/2005 byla omezena koncem roku 2013 a pouze na dobu, po kterou
 je členskému státu poskytována finanční pomoc, hrozí, že bude
 vážně ohroženo maximální a optimální využívání finančních
 prostředků z EZFRV pro dotčené programy rozvoje venkova
 předtím, než bude možné provést navýšení u nových programů.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 ·
 Shrnutí navrhovaných opatření
 Navrhuje se změna čl. 70
 odst. 4c nařízení (ES) č. 1698/2005, která by členským
 státům, které jsou příjemci finanční pomoci, umožnila využívat
 až do konce období způsobilosti zvýšení o 10 procentních bodů, a
 to pouze pro otevřené rozpočtové závazky pro programové období
 2007–2013, a domáhat se jej ve svých žádostech o konečný
 zůstatek, i když finanční pomoc již nebude poskytována.
 ·
 Právní základ
 Články 42 a 43 Smlouvy o fungování EU.
 · Zásada subsidiarity
 Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity, pokud
 jde o jeho účel poskytnout větší podporu prostřednictvím EZFRV
 některým členským státům, které čelí vážným obtížím,
 zejména v souvislosti s hospodářským růstem, finanční stabilitou
 a se zhoršením schodku a zadlužením, což je kromě jiného způsobeno
 také mezinárodním hospodářským a finančním prostředím. V této
 souvislosti je nezbytné vytvořit na úrovni Unie přechodný
 mechanismus, který umožní odchylku od běžné míry spolufinancování pro EZFRV.
 ·
 Zásada proporcionality
 Návrh je v souladu se zásadou
 proporcionality:
 Rozšíření uplatnění zvýšené míry
 spolufinancování je přiměřené s ohledem na
 přetrvávající hospodářskou krizi a na další snahy
 o pomoc těmto členským státům.
 ·
 Volba nástrojů
 Navrhovaný nástroj: změna současného
 nařízení.
 Komise prozkoumala možnosti, které skýtá právní
 rámec, a s ohledem na dosavadní zkušenosti považuje za nutné navrhnout
 změnu nařízení (ES) č. 1698/2005.
 4. DOPAD NA ROZPOČET
 Prostředky na závazky nebudou ovlivněny,
 neboť se nenavrhuje žádná změna maximálních částek
 z finančních prostředků EZFRV stanovených
 v operačních programech na programové období 2007–2013.
 Nicméně potřebné prostředky na
 platby v rozpočtu na rok 2014 se mohou zvýšit o 90 milionů EUR
 v případě, že členské státy budou nadále používat zvýšenou
 míru spolufinancování.
 Na základě žádostí členského státu o
 udělení prostředků a s přihlédnutím k vývoji
 předkládání žádostí o průběžné platby přezkoumá Komise


text:
situaci a popřípadě zváží odpovídající opatření.
 2013/0247 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY,
 kterým se mění nařízení Rady (ES)
 č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského
 zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na články 42 a 43 uvedené smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[1],
 s ohledem na stanovisko Výboru
 regionů[2],
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Nebývale závažná
 celosvětová finanční krize a hospodářský útlum vážně
 poškodily hospodářský růst a finanční stabilitu a vyvolaly
 podstatné zhoršení finančních a hospodářských podmínek v
 několika členských státech. Zvláště některé z nich mají
 závažné obtíže, pokud jde zejména o jejich hospodářský růst,
 finanční stabilitu a zhoršení schodku a zadlužení, nebo jim takové
 obtíže hrozí, což je kromě jiného způsobeno také mezinárodním
 hospodářským a finančním prostředím.
 (2) Přestože již byla
 přijata řada významných opatření včetně změn v
 právním rámci, která mají vyvážit negativní vlivy krize, dopad finanční
 krize na reálnou ekonomiku je stále pociťován v mnoha směrech a tlak
 na vnitrostátní finanční zdroje vzrůstá.
 (3) S ohledem na vážné
 problémy s finanční stabilitou, jimž stále čelí řada
 členských států, a ve snaze omezit výsledné negativní vlivy
 během přechodu ze stávajícího do nadcházejícího programového období
 umožněním maximálního využívání dostupných finančních
 prostředků EZFRV by se mělo trvání odchylky navyšující maximální
 výši příspěvku z EZFRV stanovené v čl. 70 odst. 4c
 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005[3]
 prodloužit až do konečného data způsobilosti výdajů pro
 programové období 2007–2013, jímž je 31. prosinec 2015.
 (4) Možnost
 zvýšení průběžných plateb a plateb konečného
 zůstatku nad běžnou míru spolufinancování by neměla být omezena
 na dobu, během níž je členský stát příjemcem finanční
 pomoci podle nařízení (EU) č. 407/2010, nařízení (ES)
 č. 332/2002 nebo Smlouvy o založení Evropského mechanismu
 stability, protože členský stát i nadále čelí vážným
 problémům se zajišťováním spolufinancování ze státního
 rozpočtu, a to i poté, co bylo poskytování finanční pomoci
 dokončeno.
 (5) V souladu se závěry
 Evropské rady ze 7.–8. února 2013 a s ustanoveními článku
 22 nařízení o společných ustanoveních se míra
 spolufinancování zvýšená o 10 procentních bodů použije pro programové
 období 2014–2020, a to do 30. června 2016, kdy bude možnost zvýšení
 přezkoumána. Vzhledem k tomu, že se programová období
 2007–2013 a 2014–2020 překrývají, je třeba zajistit ucelené
 a jednotné zacházení s členskými státy přijímajícími finanční
 pomoc v obou obdobích. Členské státy, které jsou příjemci
 finanční pomoci, by proto měly mít možnost využívat výhod plynoucích
 ze zvýšené míry spolufinancování až do konce období způsobilosti
 a domáhat se jí ve svých žádostech o platbu konečného
 zůstatku, i když finanční pomoc již nebude poskytována.
 (6) Vzhledem k tomu, že
 lhůta stanovená v čl. 70 odst. 4c se shoduje s koncem
 programového období, a vzhledem k relevantním potřebám programů
 a procesním požadavkům je vhodné, aby toto nařízení vstoupilo v
 platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 (7) Nařízení (ES) č.


text:
1698/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Znění čl. 70 odst. 4c nařízení
 (ES) č. 1698/2005 se mění takto:
 a) V prvním pododstavci se
 návětí nahrazuje tímto:
 „Odchylně
 od limitů uvedených v odstavcích 3, 4 a 5 může být
 příspěvek z EZFRV zvýšen na nejvýše 95 % způsobilých
 veřejných výdajů v regionech způsobilých podle
 konvergenčního cíle, v nejvzdálenějších regionech a na menších
 ostrovech v Egejském moři a na 85 % způsobilých veřejných
 výdajů v ostatních regionech. Tyto sazby se použijí na způsobilé
 veřejné výdaje nově uvedené v každém certifikovaném prohlášení
 o výdajích, pokud po [OPOCE: vložte
 prosím datum vstupu tohoto nařízení v platnost]
 členský stát splňuje jednu z těchto podmínek: “.
 b) Druhý pododstavec se nahrazuje
 tímto:
 „Členský stát, který hodlá
 využít odchylky uvedené v prvním pododstavci, předloží Komisi žádost,
 aby odpovídajícím způsobem změnila jeho program rozvoje venkova.
 Odchylka se použije ode dne, kdy Komise změnu programu schválí.“
 Článek 2
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto
 nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech
 členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 FINANČNÍ VÝKAZ || AGRI/I1/2013/1278200
 6.20.2013.6
 || DATUM: 17. 5. 2013
 1. || ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: 05 04 Rozvoj venkova ||
 2. || NÁZEV: Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
 3. || PRÁVNÍ ZÁKLAD: Ustanovení čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie
 4. || CÍLE: Toto nařízení prodlužuje do konce roku 2015 odchylku, která umožňuje členským státům, jimž je poskytována finanční pomoc, zvýšit příspěvek z EZFRV na 95 % v regionech spadajících pod konvergenční cíl, v nejvzdálenějších regionech a na menších ostrovech v Egejském moři a na 85 % v ostatních regionech.
 5. || FINANČNÍ DOPADY || OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) || BĚŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK 2013 (v milionech EUR) || NÁSLEDUJÍCÍ ROZPOČTOVÝ ROK 2014 (v milionech EUR)
 5.0 || VÝDAJE - FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU EU (NÁHRADY/INTERVENCE) - VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ - JINÝCH SUBJEKTŮ || || || PZ: - PP: + 90
 5.1 || PŘÍJMY - VLASTNÍ ZDROJE EU (DÁVKY/CLA) - VNITROSTÁTNÍ || || ||
 || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 5.0.1 || ODHADOVANÉ VÝDAJE || || || PP: - 90 ||
 5.1.1 || ODHADOVANÉ PŘÍJMY || || || ||
 5.2 || METODA VÝPOČTU: -
 6.0 || MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z PROSTŘEDKŮ UVEDENÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? || nepoužije se
 6.1 || MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? || nepoužije se
 6.2 || BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? || NE
 6.3 || BUDE POTŘEBA ZAČLENIT PROSTŘEDKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? || NE
 POZNÁMKY: Na prostředky na závazky nebude mít změna nařízení 1698/2005 žádný finanční dopad, neboť celkový příděl určený na rozvoj venkova ani jeho roční rozpis se nemění. U plateb mohou být výsledkem návrhu na prodloužení odchylky, která umožňuje používat zvýšenou míru spolufinancování, vyšší úhrady nákladů dotčeným členským


text:
státům. Návrh nebude mít žádný dopad v roce 2013. Na základě posledního dostupného odhadu plateb z členských států lze potřebné dodatečné platby odhadnout na 90 milionů EUR v roce 2014 (ve srovnání se situací, kdy by používání zvýšené míry skončilo v roce 2013). Tato částka bude kompenzována při uzavírání programů, pravděpodobně v roce 2017. Na základě žádostí členského státu o udělení prostředků a s přihlédnutím k vývoji předkládání žádostí o průběžné platby přezkoumá Komise situaci a popřípadě zváží odpovídající opatření.
 [1] Úř. věst. C , , s. .
 [2] Úř. věst. C , , s. .
 [3] Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s.1.