text:
operační hodnocení
 finančních okruhů a správních postupů na tuniském ministerstvu
 financí a v tuniské centrální bance s cílem splnit požadavky
 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských
 společenství. Tento přezkum zjistí,
 zda je v Tunisku dostatečně účinný rámec pro řádné
 finanční řízení makrofinanční pomoci, a to tím, že
 prozkoumá oblasti, jako je struktura a organizace řízení, správa a
 kontrola finančních prostředků, bezpečnost systémů
 informačních technologií, kapacity interního a externího auditu
 a rovněž nezávislost centrální banky. Na základě tohoto
 posouzení mohou být po dohodě s vnitrostátními orgány zavedeny zvláštní
 mechanismy vztahující se na řízení finančních prostředků ze
 strany příjemců. Podpora bude navíc vyplacena na zvláštní účet v
 tuniské centrální bance.
 Za třetí, za
 ověřování, kontrolu a audit makrofinanční pomoci bude odpovídat
 Komise, včetně úřadu OLAF, a Evropský účetní dvůr.
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ
 DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého
 finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 · Stávající rozpočtové položky
 01 03 02: Makrofinanční pomoc
 01 03 06 – Poskytování
 prostředků pro záruční fond[15]
 V pořadí
 okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [název...............................] || RP/NRP ([16]) || zemí ESVO[17] || kandidátských zemí[18] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 4 || 01 03 02: Makrofinanční pomoc || RP || NE || NE || NE || NE
 4 || 01 03 06: Poskytování prostředků pro záruční fond || RP || NE || NE || NE || NE
 01 03 06 –
 Záruka Evropské unie za úvěry EU na makrofinanční pomoc třetím
 zemím: Záručnímu fondu pro vnější vztahy musí být poskytnuty
 prostředky podle nařízení o fondu v platném znění. V
 souladu s tímto nařízením úvěry vycházejí z nesplacené částky na
 konci roku. Výše prostředků je vypočítána na počátku roku
 „n“ jako rozdíl mezi cílovou částkou a hodnotou čistých aktiv
 fondu na konci roku „n–1“. Tato výše prostředků je v roce „n“
 převedena do předběžného rozpočtu na rok „n+1“ a vyplacena
 v jedné operaci na počátku roku „n+1“ z položky „Poskytování prostředků
 pro záruční fond“ (rozpočtová položka 01 03 06).
 V důsledku toho se pro účely výpočtu dotování fondu bude za
 cílovou částku na konci roku „n–1“ považovat 9 % (nejvýše
 22,5 milionu EUR) skutečně zaplacené částky.
 Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce za
 úvěr bude aktivována pouze tehdy, bude-li skutečně požadováno
 zaplacení záruky. Předpokládá se, že zaplacení rozpočtové záruky
 požadováno nebude.
 ̈ ̈Nové rozpočtové
 položky, jejichž vytvoření se požaduje: neuplatní se.
 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na
 výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři
 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || 4 || || || [okruh: EU jako globální partner]
 GŘ: <ECFIN> || || || Rok 2013[19] || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || CELKEM
  Operační prostředky || || || || || ||
 Rozpočtová položka 01 03 06 Poskytování prostředků pro záruční fond || Závazky || (1a) || || || || 15,3 || 7,2 || 22,5
 Platby || (2a) || || || || 15,3


text:
|| 7,2 || 22,5
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[20] (operační hodnocení a hodnocení ex post) || || || || || ||
 Rozpočtová položka 01 03 02 || Závazky || (3) || 0,05 || || || 0,15 || || 0,20
 || Platby || (3a) || || 0,05 || || 0,05 || 0,10 || 0,20
 CELKEM prostředky pro GŘ ECFIN || Závazky || =1+1a +3 || 0,05 || || || 15,45 || 7,2 || 22,7
 Platby || =2+2a +3 || || 0,05 || || 15,35 || 7,3 || 22,7
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 0,05 || || || 15,45 || 7,2 || 22,7
 Platby || (5) || || 0,05 || || 15,35 || 7,3 || 22,7
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || ||
 CELKEM prostředky na OKRUH 4 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 0,05 || || || 15,45 || 7,2 || 22,7
 Platby || =5+ 6 || || 0,05 || || 15,35 || 7,3 || 22,7
 Má-li
 návrh/podnět dopad na více okruhů:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná
 místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || || Správní výdaje
 || || || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || CELKEM
 GŘ: <....> || ||
  Lidské zdroje || 0,030 || 0,028 || 0,021 || 0,010 || 0,016 || 0,105
  Ostatní správní výdaje || 0,015 || 0,015 || 0,010 || || || 0,040
 GŘ ECFIN CELKEM || Prostředky || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || 0,145
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || 0,145
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná
 místa)
 || || || Rok 2013[21] || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 0,095 || 0,043 || 0,031 || 15,46 || 7,216 || 22,845
 Platby || 0,045 || 0,093 || 0,031 || 15,36 || 7,316 || 22,845
 3.2.2. Odhadovaný dopad na
 operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
 prostředků.
 –
 X Návrh/podnět vyžaduje využití
 operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || || || || || ||
 ||
 || || || || || || || || || || || ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[22] || || || || || || || || || || ||
 || || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || ||
 || Druh || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet || Náklady celkem
 – Výstup 1 || Operační hodnocení || 1 || 0,05 || || || || || || ||

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
|| || 1 || 0,05
 – Výstup 2 || Hodnocení ex post || || || || || || || 1 || 0,15 || || || 1 || 0,15
 – Výstup 3 || Poskytování prostředků pro záruční fond || || || || || || || 1 || 15,3 || 1 || 7,2 || 2 || 22,5
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || 1 || 0,05 || || || || || 2 || 15,45 || 1 || 7,2 || 4 || 22,7
 NÁKLADY CELKEM || 1 || 0,05 || || || || || 2 || 15,45 || 1 || 7,2 || 4 || 22,7
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 prostředky správní povahy
 3.2.3.1. Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní
 povahy.
 –
 X Návrh/podnět vyžaduje využití
 prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 || Rok 2013[23] || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || 0,030 || 0,028 || 0,021 || 0,010 || 0,016 || || || || 0,105
 Ostatní správní výdaje || 0,015 || 0,015 || 0,010 || || || || || || 0,040
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || || || || 0,145
 Mimo OKRUH 5[24] víceletého finančního rámce || || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || || ||
 Ostatní výdaje správní povahy || || || || || || || || ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || ||
 CELKEM || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || || || || 0,145
 Potřeby v oblasti
 správních prostředků budou pokryty z prostředků
 GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly
 vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně
 doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu
 GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem
 na rozpočtová omezení.
 3.2.3.2. Odhadované potřeby v
 oblasti lidských zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
 –
 X Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
 zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v přepočtu na
 plné pracovní úvazky
 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 01 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 0,227 || 0,212 || 0,159 || 0,076 || 0,121 || || ||
 XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || || ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || || ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || || ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní


text:
úvazky: FTE)[25]
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || || || || || || || ||
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || || ||
 XX 01 04 yy[26] || – v ústředí || || || || || || || ||
 – při delegacích || || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) || || || || || || || ||
 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) || || || || || || || ||
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || || || ||
 CELKEM || 0,227 || 0,212 || 0,159 || 0,076 || 0,121 || || ||
 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava
 rozpočtu.
 Potřeby v oblasti
 lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
 vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
 přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
 dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
 v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
 omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Vedoucí oddělení: Dohled nad operací a její řízení, schvalování zpráv o přezkumu smlouvy o půjčce, vedení misí a posuzování pokroku při dodržování podmínek. Referent: Příprava memoranda o porozumění, jednání s orgány a mezinárodními finančními institucemi, jednání s externími odborníky na operační hodnocení a hodnocení ex post, provádění kontrolních misí a vypracovávání zpráv útvarů Komise, příprava postupů Komise souvisejících s řízením pomoci.
 Externí zaměstnanci || nepoužije se
 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým
 finančním rámcem
 –
 X Návrh/podnět je v souladu se stávajícím
 víceletým finančním rámcem.
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 –
 X Návrh/podnět nepočítá se
 spolufinancováním od třetích stran.
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad
 na příjmy.
 [1] Rozhodnutí č. 1025/2013/EU ze dne 22. října
 2013 o poskytnutí makrofinanční pomoci Kyrgyzské republice, návrh
 rozhodnutí o poskytnutí makrofinanční pomoci Jordánskému hášimovskému
 království, jehož přijetí se plánuje v prosinci 2013.
 [2] Rozpočtová položka 01 04 01 14 se počínaje
 rozpočtem na rok 2014 stává rozpočtovou položkou 01 03 06.
 [3] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 [4] Postoj Evropského parlamentu z ... 2012 a rozhodnutí Rady
 z ... 2012.
 [5] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady
 způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
 prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
 [6] Rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července
 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost
 (Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 30).
 [7] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne
 25. května 2009, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější
 vztahy (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 10).
 [8] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom)
 č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční
 pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady
 (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř.
 věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).


text:
[9] Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU)
 č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k
 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční
 pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (Úř. věst. L 362, 31.12.2012,
 s. 1).
 [10] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne
 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských
 společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).
 [11] Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze
 dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě
 prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů
 Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem
 (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).
 [12] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom)
 č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném
 Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a
 nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248,
 18.9.2013, s. 1).
 [13] ABM: řízení podle činností (activity-based
 management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based
 budgeting).
 [14] Vysvětlení způsobů řízení spolu s
 odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [15] Rozpočtová položka 01 04 01 14 se počínaje
 rozpočtem na rok 2014 stává rozpočtovou položkou 01 03 06.
 [16] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
 prostředky.
 [17] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [18] Kandidátské země a případně potenciální
 kandidátské země západního Balkánu.
 [19] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
 začíná provádět.
 [20] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [21] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
 začíná provádět.
 [22] Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle...“
 [23] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
 začíná provádět.
 [24] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [25] SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní
 zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec
 agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
 [26] Dílčí strop na externí zaměstnance financované z
 operačních prostředků (bývalé položky „BA“).


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 28.9.2016
 COM(2016) 622 final
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základěžádosti Estonska EGF/2016/003 EE/ropa a chemické látky
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 1.Pravidla pro poskytování finančních prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
 1
 (dále jen „nařízení o EFG“).
 2.Dne 11. května 2016 předložilo Estonsko žádost EGF/2016/003 EE/ropa a chemické látky týkající se finančního příspěvku z EFG v důsledku propouštění
 2
 v hospodářských odvětvích, která jsou v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazena do oddílu 19 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktů) a do oddílu 20 (Výroba chemických látek a chemických přípravků) v Estonsku.
 3.Po posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu se všemi příslušnými ustanoveními nařízení o EFG k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG jsou splněny.
 SHRNUTÍ ŽÁDOSTI
 Žádost o prostředky z EFG
 EGF/2016/003 EE/ropa a chemické látky
 Členský stát
 Estonsko
 Dotčený region / dotčené regiony (úroveň NUTS
 3
 2)
 EE00–Eesti
 4
 Datum podání žádosti
 11. května 2016
 Datum potvrzení přijetí žádosti
 11. května 2016
 Datum žádosti o poskytnutí dodatečných informací
 25. května 2016
 Lhůta pro poskytnutí dodatečných informací
 6. července 2016
 Lhůta pro vyhotovení posouzení
 28. září 2016
 Kritérium pro pomoc
 Čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG
 Počet dotčených podniků
 3
 Sektor ekonomické činnosti
 (oddíl NACE Revize 2)
 5
 Oddíl 19 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktů)
 Oddíl 20 (Výroba chemických látek a chemických přípravků)
 Referenční období (devět měsíců):
 Od 1. srpna 2015 do 1. května 2016
 Celkový počet propuštěných pracovníků
 1 550
 Celkový počet způsobilých příjemců pomoci
 1 550
 Celkový počet cílových příjemců pomoci
 800
 Počet cílových mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“)
 0
 Rozpočet na individualizované služby (v EUR)
 1 740 070
 Rozpočet na provádění EFG
 6
 (v EUR)
 145 527
 Celkový rozpočet (v EUR)
 1 885 597
 Příspěvek z EFG (60 %) (v EUR)
 1 131 358
 POSOUZENÍ ŽÁDOSTI
 Postup
 4.Estonsko podalo žádost EGF/2016/003 EE/ropa a chemické látky dne 11. května 2016, tedy do dvanácti týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria pro pomoc stanovená v článku 4 nařízení o EFG. Komise potvrdila přijetí dne 11. května 2016 a vyžádala si od Estonska další informace dne 25. května 2016. Tyto dodatečné informace byly poskytnuty do šesti týdnů od uvedeného požadavku. Lhůta dvanácti týdnů od obdržení úplné žádosti, během níž má Komise dokončit své posouzení, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, uplyne dne 28. září 2016.
 Způsobilost žádosti
 Dotčené podniky a příjemci pomoci
 5.Žádost se týká 1 550 pracovníků propuštěných v hospodářských odvětvích, která jsou v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazena do oddílu 19 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktů) a do oddílu 20 (Výroba chemických látek a chemických přípravků).
 Podniky a počet propuštěných osob během referenčního období
 Eesti


text:
Energia AS
 532
 Nitrofert AS
 421
 Viru Keemia Grupp AS (VKG)
 597
 Celkový počet podniků: 3
 Celkový počet propuštěných osob:
 1 550
 Celkový počet osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost:
 0
 Celkový počet způsobilých pracovníků a osob samostatně výdělečně činných:
 1 550
 Kritéria pro pomoc
 6.Estonsko předložilo žádost v souladu s kritérii pro pomoc stanovenými v čl. 4 odst. 2 odchylně od kritérií podle čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG, která vyžadují, aby v jednom členském státě v podnicích působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném v oddíle NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 během referenčního období v délce devíti měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500.
 7.Devítiměsíční referenční období v případě uvedené žádosti trvalo od 1. srpna 2015 do 1. května 2016.
 Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti
 8.Počet propuštěných pracovníků během referenčního období byl vypočítán následovně:
 –689 ode dne, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES
 7
 písemně oznámil příslušnému orgánu veřejné moci plánované hromadné propouštění. Estonsko potvrdilo před datem dokončení posouzení ze strany Komise, že těchto 689 pracovníků bylo skutečně propuštěno,
 –471 ode dne podání jednotlivých výpovědí z pracovního poměru, kterými zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr,
 –390 ode dne skutečného skončení pracovního poměru nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání.
 Způsobilí příjemci pomoci
 9.Celkový počet způsobilých příjemců pomoci je 1550.
 Vztah mezi propouštěním a významnými změnami ve struktuře světového obchodu způsobenými globalizací
 10.Estonsko odůvodňuje vztah mezi propouštěním a významnými změnami ve struktuře světového obchodu způsobenými globalizací tím, že země je malá otevřená ekonomika silně závislá na vývozu zboží a služeb (téměř 80 % HDP v roce 2015 oproti 43,5 % v EU-28). Estonské hospodářství je silně postiženo nedávnými otřesy na globálním trhu s ropou a celkovým zhoršením postavení Evropy, pokud jde o mezinárodní obchod. Kraj Ida-Virumaa na severovýchodě Estonska byl zasažen obzvláště tvrdě, nejen kvůli odlehlé geopolitické poloze při ruských hranicích, ale zejména z důvodu vysoké koncentrace průmyslu závislého na cenách ropy a zemního plynu v této oblasti. Uvedená dvě odvětví, jež jsou předmětem této žádosti, byla zasažena různě.
 11.Co se týče odvětví výroby chemických látek a chemických přípravků, je výroba minerálních hnojiv vysoce energeticky náročná (ceny plynu představují až 80 % celkových výrobních nákladů). Z důvodu velkého zvýšení cen zemního plynu mají regiony s levným plynem nacházející se mimo Evropu konkurenční výhodu a umožňují výrobu hnojiv za mnohem nižší náklady než v Evropě. Další nepříznivý dopad na konkurenceschopnost tohoto odvětví v Evropě mají vyšší normy v oblasti životního prostředí. Podíl EU na celosvětové výrobě chemických látek se snížil z 30,9 % v roce 2004 na 17 % v roce 2014. EU postupně ztratila své vedoucí postavení v oblasti světového prodeje chemických látek do Číny, jež ve stejném období zvýšila svůj podíl z 9 % na téměř 35 %. Zbytek Asie rovněž získal tržní podíl, stejně jako USA, kde se díky dostupnosti levného plynu z břidlic podařilo dosáhnout poměrně levné


text:
výroby
 8
 .
 12.Co se týče odvětví výroby koksu a rafinovaných ropných produktů, zejména odvětví ropy z břidlic, závisí výroba ropy z břidlic na světových cenách ropy. Jelikož výroba ropy z břidlic je poměrně nákladná, je výroba ekonomicky schůdná, pouze jsou-li ceny ropy vysoké
 9
 . Podle estonského statistického úřadu se v důsledku klesajících cen ropy estonský vývoz nerostných paliv snížil o 25 % během prvních dvou měsíců roku 2016 ve srovnání se stejným obdobím v předchozím roce.
 13.K dnešnímu dni dosud nebylo odvětví výroby koksu a rafinovaných ropných produktů předmětem žádné žádosti o prostředky z EFG. Odvětví výroby chemických látek a chemických přípravků byl předmětem jedné žádosti o prostředky z EFG
 10
 , jež souvisí s globalizací spojenou s obchodem.
 Události vedoucí k propouštění a ukončení činnosti
 14.V červenci 2015 uzavřela společnost Nitrofert, vyrábějící syntetický amoniak a močovinu, svůj výrobní závod. Toto rozhodnutí bylo přijato v důsledku výrazného zvýšení cen zemního plynu a poklesu cen minerálních hnojiv způsobeného především zesílenou celosvětovou konkurencí, zejména ze strany asijských konkurentů. Společnost Nitrofert se potýkala s problémy již od roku 2009, kdy bylo přijato první rozhodnutí přerušit výrobu. Následně byla výroba obnovena, avšak po pouhém roce byla opět zastavena. Vzhledem k tomu, že se neobjevily náznaky možného zlepšení situace, bylo přijato rozhodnutí o ukončení pracovních smluv všech 421 propuštěných zaměstnanců.
 V říjnu 2015 rozhodla společnost Eesti Energia, přední energetická společnost v pobaltských státech a největší společnost na světě zabývající se ropou z břidlic, o snížení produkce ropy z břidlic, jelikož jí v důsledku nižších cen ropy dramaticky klesly zisky. Toto rozhodnutí vedlo k hromadnému ukončení pracovních poměrů 114 zaměstnanců. V následujících měsících bylo propuštěno dalších 418 pracovníků.
 Třetí podnik, který podal žádost o příspěvek, je Viru Keemia Grupp (VKG), další výrobce ropy z břidlic v kraji Ida-Virumaa, jenž čelí podobným problémům způsobeným poklesem cen ropy. Společnost VKG uzavřela svůj závod v lednu 2016, což vedlo k propuštění 597 pracovníků.
 Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost
 15.Dopad propouštění na místní a regionální ekonomiku a zaměstnanost má být podle očekávání značný. Prudký pokles produkce ropy z břidlic ovlivnil i další odvětví, jako např. energetika, výroba, těžba a dobývání. V těžebním průmyslu se výroba snížila o 40 % v důsledku poklesu těžby roponosné břidlice způsobenému nízkou poptávkou, jež je důsledkem nízké ceny ropy a produktů z roponosné břidlice.
 16.Kraj Ida-Virumaa se potýká se značnými problémy v důsledku svého umístění a své demografické situace. Jedná se o poměrně odlehlou oblast nacházející se v severovýchodním Estonsku přímo u Baltského moře, přibližně 200 kilometrů východně od prosperujícího regionu hlavního města, což je příliš velká vzdálenost na dojíždění. Kraj na východě hraničí s Ruskou federací. V důsledku nižších mezd v Rusku, současné hospodářské situace v Rusku a omezení pracovních povolení není alternativou ani přeshraniční dojíždění. Kraje, jež přímo sousedí na západě a na jihu, jsou řídce osídlené venkovské oblasti. Nicméně kraj Ida-Virumaa je nejurbanizovanějším regionem v Estonsku. Více než 80 % obyvatel žije ve městech, která jsou obvykle monokulturními sídly vytvořenými kolem jednoho nebo dvou


text:
velkých výrobních závodů.
 17.Přibližně 80 % obyvatel kraje Ida-Virumaa představují etničtí Rusové, kteří se zde usadili v sovětské éře, aby pracovali v tehdy nově zřízených sovětských průmyslových zařízeních. Mnohé z těchto osob nemají estonskou státní příslušnost a stále používají ruštinu jako první a často i jediný jazyk.
 18.Od vyhlášení nezávislosti region čelí specifickým výzvám trhu práce v důsledku zhroucení nebo restrukturalizace velkých průmyslových závodů vzniklých v době sovětské okupace. To vedlo k výraznému zvýšení míry nezaměstnanosti v regionu (11,7 % v roce 2015 ve srovnání s celostátním průměrem 6,2 %). Jelikož ruština není v Estonsku úředním jazykem, možnost najít práci v jiných regionech Estonska nebo u nových podniků, které investují v kraji Ida-Virumaa, mají pouze osoby s dobrou znalostí estonštiny. Nedostatečná znalost národního jazyka, společně s kulturní bariérou, je jednou z největších překážek pro pracovníky, kteří byli propuštěni, při hledání práce v jiných částech země, ale rovněž i pro společnosti, jež chtějí investovat, nebo pro osoby, které se stěhují do daného regionu.
 19.Počet obyvatel regionu v roce 2015 dosahoval 150 000, což představuje pouze 9,5 % celostátní pracovní síly, avšak 17,3 % nezaměstnaných osob v Estonsku. Vzhledem k celkově obtížné situaci v oblasti zaměstnanosti v regionu, včetně omezeného počtu volných pracovních míst (míra volných pracovních míst jakožto podíl volných pracovních míst z celkového počtu pracovních míst v kraji Ida-Virumaa, činila 0,8 % ve srovnání s průměrnou hodnotou 1,2 % v Estonsku ve čtvrtém čtvrtletí roku 2015)
 11
 , komplikuje hromadné propouštění pracovníků, kteří mají relativně podobné technické profily a ucházejí se o podobná pracovní místa, oživení trhu práce.
 20.Byla vytvořena strategie regionálního rozvoje, jež je popsána v dokumentu Akční plán pro kraj Ida-Virumaa na období 2015–2020
 12
 . Jako potenciální rostoucí odvětví byly identifikovány logistika a cestovní ruch a byly zahájeny projekty v oblasti infrastruktury s cílem podpořit růst a vytvořit základ pro diverzifikaci hospodářské struktury. Dalšími odvětvími s potenciálem pro vytváření nových pracovních míst jsou produkce dřeva, kovů a stavebních materiálů. Navrhovaný balíček individualizovaných opatření, která mají být spolufinancována z EFG, plně podporuje akční plán tím, že nabízí vzdělávací opatření, jejichž cílem je, aby propuštění pracovníci byli k dispozici pro tato rostoucí odvětví.
 Vysvětlení mimořádných okolností, na nichž se zakládá přípustnost žádosti
 21.Jak je uvedeno výše, vzhledem k odlehlosti a jedinečné demografické situaci lze kraj Ida-Virumaa považovat za malý pracovní trh. Estonsko dále tvrdí, že žádost podle čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG měla být podána v každém případě, pokud jde o odvětví výroby chemických látek a chemických přípravků. V tomto odvětví se jednalo pouze o jednu společnost, avšak počet propuštěných pracovníků nedosáhl prahové hodnoty pro podání žádosti podle čl. 4 odst. 1 písm. a). Přestože došlo k propouštění ve dvou různých hospodářských odvětvích definovaných na úrovni oddílu NACE Revize 2, Estonsko místo toho, aby podalo dvě oddělené žádosti, rozhodlo spojit propouštění v jedné žádosti za region, jelikož k propouštění došlo na témže místě, ve stejném časovém období a zahrnulo propuštěné pracovníky s velmi podobným profesním profilem. Proto žádost, jež výjimečně kombinuje propouštění ve dvou různých odvětvích bez


text:
přímého vztahu mezi případy propouštění, kdy se však všechny vyskytují na témže malém pracovním trhu ve stejném okamžiku, nejen snižuje administrativní zátěž, ale přináší i synergický efekt a umožňuje zorganizovat společná opatření pro propuštěné pracovníky v obou odvětvích.
 Cíloví příjemci pomoci a navržené akce
 Cíloví příjemci pomoci
 22.Odhadovaný počet propuštěných pracovníků, u nichž se očekává, že se budou účastnit opatření, je 800. Hlavním důvodem tohoto poměrně nízkého počtu cílových příjemců pomoci je, že se tato opatření zaměřují na ty propuštěné pracovníky, kteří byli určeni jako obzvláště zranitelní na trhu práce. Někteří pracovníci prohlásili, že se opatření nemohou účastnit. Vzhledem k časovému rozpětí mezi prvním propouštěním a zahájením opatření Estonsko očekává, že některé méně zranitelné osoby by byly schopny najít si zaměstnání ještě před zahájením opatření. Rozdělení pracovníků, u nichž se očekává, že se budou účastnit opatření, podle pohlaví, státního občanství a věkových skupin je následující:
 Kategorie
 Počet
 cílových příjemců pomoci (v procentech zaokrouhlených na jedno desetinné místo)
 Pohlaví:
 Muži:
 565
 (70,6 %)
 Ženy:
 235
 (29,4 %)
 Státní občanství:
 Občané EU:
 294
 (36,8 %)
 Občané zemí, které nejsou členy EU:
 506
 (63,3 %)
 Věková skupina:
 15–24 let:
 31
 (3,9 %)
 25–29 let:
 47
 (5,9 %)
 30–54 let:
 380
 (47,5 %)
 55–64 let:
 334
 (41,8 %)
 nad 64 let:
 8
 (1 %)
 Způsobilost navržených akcí
 23.Individualizované služby pro propuštěné pracovníky budou spočívat v následujících činnostech:
 –Podpora formálního studia – úhrada nákladů na odbornou přípravu: Toto opatření se zaměřuje na nezaměstnané osoby, které zahajují formální studium nebo v něm pokračují za účelem dokončení vzdělávání, rozšiřování dovedností a odborné přípravy. Maximální předpokládaná délka je 2,5 roku.
 –Úhrada nákladů na odbornou přípravu pro zaměstnavatele: Uplatní se, jestliže zaměstnavatel přijal jednoho z cílových příjemců pomoci. Podle předchozí dohody se zaměstnavatelem může uhradit 50 % nákladů na odbornou přípravu Fond pojištění pro případ nezaměstnanosti (PES), maximálně však 1 250 EUR. Odborná příprava musí probíhat během prováděcího období. Toto opatření rovněž zahrnuje náklady na získání dokladu o kvalifikaci.
 –Odborná příprava zaměřená na trh práce: Toto opatření bude trvat až jeden rok, kurzy však musí být dokončeny do konce prováděcího období. Tyto kurzy poskytnou nejen odbornou přípravu zaměřenou na získání specifických dovedností, ale také obecných nebo sociálních dovedností (tj. počítačové gramotnosti, školení v oblasti podnikání). Nebude možné, aby se tatáž osoba účastnila kurzů v rámci odborné přípravy zaměřené na trh práce a zároveň formálního studia. Opatření týkající se odborné přípravy zaměřené na trh práce zahrnuje náklady na získání dokladu o kvalifikaci, včetně osvědčení o odborné způsobilosti nebo řidičského průkazu, a bude rovněž pokrývat výdaje související se státními poplatky za jejich získání.
 –Výuka estonštiny: Pro účast na odborné přípravě budou způsobilí všichni cíloví příjemci, včetně těch, kteří již našli novou práci, avšak potřebují si zdokonalit jazykové dovednosti, pokud jde o estonštinu, aby si našli udržitelné zaměstnání.
 –Pracovní praxe: Cílem je poskytování praktických zkušeností cílovým příjemcům pomoci. Praxi poskytují zaměstnavatelé s cílem zlepšit znalosti a dovednosti potřebné pro opětovný vstup na trh práce v co nejkratším termínu.
 –Poradenství při řešení dluhů: Hlavním cílem je naučit zvládat situaci spojenou se snížením příjmů


text:
a značnými finančními závazky. To je důležité pro opětovné začlenění na trh práce a pro přijetí nového zaměstnání s případně nižší mzdou.
 –Psychologické poradenství: Toto opatření nabízí služby psychologického poradenství s cílem pomoci s odstraňováním osobních problémů a překážek pro zaměstnanost, s nimiž by se propuštění pracovníci mohli potýkat.
 –Stipendia pro účast na formálním studiu: Během studia obdrží každý účastník stipendium ve výši 260 EUR měsíčně. Aby byli účastníci motivovaní zahájit formální studium nebo v něm pokračovat, bude stipendium vypláceno během celého studijního období, avšak jen do konce prováděcího období. Tato částka bude snížena na 130 EUR měsíčně v případě, že si účastník najde zaměstnání, avšak bude si přát dokončit studium při zaměstnání.
 –Stipendia, příspěvky na dopravu a ubytování v souvislosti s výukou estonštiny: Je-li jazyková odborná příprava poskytována nezaměstnané osobě, bude jí vyplaceno stipendium, jakož i příspěvek na dopravu a ubytování.
 –Příspěvek na mobilitu: Je vyplácen nezaměstnaným osobám, které dosud nenašly vhodné pracovní místo v blízkosti svého domova a/nebo které pracují nejméně 20 kilometrů od svého bydliště. Příspěvek se vyplácí po dobu prvních 6 měsíců po nástupu do nového zaměstnání, avšak ne déle, než je trvání projektu. V případě smlouvy na dobu určitou se příspěvek rovněž vyplácí během prvních 6 měsíců, avšak nemůže být vyplácen déle než polovinu doby trvání smlouvy. Výše tohoto příspěvku činí 0,1 EUR na kilometr, avšak nejvýše 300 EUR za kalendářní měsíc. Platby se vypočítávají na základě nejkratší vzdálenosti mezi bydlištěm a pracovním místem.
 24.Navržené akce, které jsou zde popsány, představují aktivní opatření na trhu práce v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG. Tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.
 25.Estonsko poskytlo požadované informace o akcích, které jsou pro dotyčný podnik povinné podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv. Bylo potvrzeno, že finanční příspěvek z EFG nebude takové akce nahrazovat.
 26.Navrhovaný balíček opatření je v souladu s potřebami uvedenými ve strategii regionálního rozvoje Estonska na období 2014–2020
 13
 , jakož i s akčním plánem kraje Ida-Virumaa na období 2015–2020
 14
 . Estonsko dále prohlašuje, že koordinovaný balíček opatření je slučitelný s přechodem k udržitelnému hospodářství účinně využívajícímu zdroje a vykazuje velký potenciál k jeho usnadnění.
 Odhadovaný rozpočet
 27.Celkové odhadované náklady činí 1 885 597 EUR a zahrnují výdaje na individualizované služby ve výši 1 740 070 EUR a výdaje na přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti ve výši 145 527 EUR. Estonsko prohlašuje, že ponese téměř všechny výdaje na přípravná opatření a na samotné informační a propagační činnosti.
 28.Celkový požadovaný finanční příspěvek z EFG činí 1 131 358 EUR (60 % celkových nákladů).
 Akce
 Odhadovaný počet účastníků
 Odhadované náklady na účastníka
 (zaokrouhleno) (v EUR)
 Odhadované celkové náklady
 (v EUR)
 Individualizované služby (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a c) nařízení o EFG)
 Podpora formálního studia – úhrada nákladů na odbornou přípravu
 47
 5 750
 270 250
 Úhrada nákladů na odbornou přípravu pro zaměstnavatele
 129
 338
 43 661
 Odborná příprava zaměřená na trh práce
 379
 851
 322 704
 Výuka estonštiny
 451
 944
 425 523
 Pracovní praxe
 273
 649


text:
177 117
 Poradenství při řešení dluhů
 51
 116
 5 901
 Psychologické poradenství
 50
 416
 20 791
 Mezisoučet a):
 Procento balíčku individualizovaných služeb
 –
 1 265 947
 (72,75 %)
 Příspěvky a pobídky (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG)
 Stipendia pro účast na formálním studiu
 47
 4 181
 196 521
 Stipendia a příspěvky na dopravu a ubytování v souvislosti s výukou estonštiny
 301
 393
 118 177
 Příspěvek na mobilitu
 175
 911
 159 425
 Mezisoučet b):
 Procento balíčku individualizovaných služeb:
 –
 474 123
 (27,25 %)
 Akce podle čl. 7 odst. 4 nařízení o EFG
 1. Přípravné činnosti
 –
 100
 2. Řízení
 –
 109 635
 3. Informační a propagační činnosti
 –
 400
 4. Kontrola a vykazování
 –
 35 392
 Mezisoučet c):
 Procentní podíl na celkových nákladech:
 –
 145 527
 (7,7 %)
 Celkové náklady (a + b + c):
 –
 1 885 597
 Příspěvek z EFG (60 % celkových nákladů)
 –
 1 131 358
 29.Náklady na akce uvedené v tabulce výše jakožto akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG nepřesahují 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb. Estonsko potvrdilo, že tyto akce jsou podmíněny aktivní účastí cílových příjemců pomoci při hledání zaměstnání nebo profesní přípravě.
 Období způsobilosti výdajů
 30.Estonsko začalo poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci dne 1. července 2016. Výdaje na akce proto budou způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 1. července 2016 do 1. července 2018, s výjimkou formálního studia o délce převyšující dva roky, které bude způsobilé do 1. ledna 2019.
 31.Estonsku začaly vznikat administrativní výdaje spojené s prováděním EFG dne 11. května 2016. Výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování, propagace, kontroly a výkaznictví jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 11. května 2016 do 1. ledna 2019.
 Doplňkovost s akcemi financovanými z vnitrostátních fondů nebo fondů Unie
 32.Zdrojem spolufinancování na vnitrostátní úrovni je nadace pro služby trhu práce a sociální dávky, z níž Estonský fond pojištění pro případ nezaměstnanosti (PES) poskytuje aktivní opatření na trhu práce v Estonsku. Jako zdroj předfinancování jsou dostupné další finanční prostředky ze státního rozpočtu.
 33.Estonsko potvrdilo, že výše popsaná opatření, která získají finanční příspěvek z EFG, neobdrží zároveň finanční příspěvky z jiných finančních nástrojů Unie.
 Postupy pro konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery a s místními a regionálními orgány
 34.Estonsko uvedlo, že koordinovaný balíček individualizovaných služeb byl vypracován na základě konzultací se všemi zúčastněnými stranami včetně sociálních partnerů, podniků a veřejných služeb zaměstnanosti. Dne 15. února 2016 uspořádaly odbory a sdružení zaměstnavatelů kraje Ida-Virumaa jednání u kulatého stolu zaměřené na možná řešení současné krize. Následně počátkem dubna 2016 proběhlo zasedání na Ministerstvu sociálních věcí, během nějž se diskutovalo o možné žádosti o spolufinancování z EFG. Účastníky zasedání na vysoké úrovni byli zástupci Estonské konfederace odborových svazů, Estonské konfederace zaměstnavatelů, Ministerstva hospodářství a komunikací a Estonského fondu pojištění pro případ nezaměstnanosti (PES). Další jednání se konalo na regionální úrovni v kraji Ida-Virumaa se zapojením všech příslušných regionálních aktérů.
 Řídicí a kontrolní systémy
 35.Žádost obsahuje popis řídicích


text:
a kontrolních systémů, který specifikuje povinnosti dotčených orgánů. Estonsko oznámilo Komisi, že finanční příspěvek bude řízen odborem strategie a správy rozpočtu Ministerstva sociálních věcí jakožto řídicím orgánem EFG, odborem finanční kontroly Ministerstva financí jakožto auditním orgánem EFG a odborem pro platby z Evropské unie Ministerstva financí jakožto certifikačním orgánem EFG. Některé úkoly řídicího orgánu budou svěřeny nadaci Innove jakožto zprostředkujícímu subjektu druhé úrovně.
 Závazky přijaté dotčeným členským státem
 36.Estonsko poskytlo všechny nezbytné záruky týkající se těchto bodů:
 –při přístupu k navrženým akcím a jejich provádění budou dodržovány zásady rovného zacházení a nediskriminace,
 –byly splněny požadavky stanovené vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU, které se týkají hromadného propouštění,
 –propouštějící podniky, které pokračují ve své činnosti i po propuštění pracovníků, dodržují své zákonné povinnosti upravující propouštění a své pracovníky příslušným způsobem zabezpečí,
 –navržené akce neobdrží finanční podporu z jiných fondů či finančních nástrojů Unie a zamezí se jakémukoliv dvojímu financování,
 –navržené akce se budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů,
 –finanční příspěvek z EFG bude v souladu s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu.
 ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Rozpočtový návrh
 37.EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
 15
 .
 38.Po posouzení žádosti s ohledem na podmínky stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení o EFG a při zohlednění počtu cílových příjemců pomoci, navržených akcí a odhadovaných nákladů navrhuje Komise uvolnit z EFG částku 1 131 358 EUR, která představuje 60 % celkových nákladů na navržené akce, aby byl v souvislosti s příslušnou žádostí poskytnut finanční příspěvek.
 39.Návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme společně Evropský parlament a Rada, jak stanoví bod 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 16
 .
 Související akty
 40.Současně s tímto návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků ve výši 1 131 358 EUR do příslušné rozpočtové položky.
 41.Současně s přijetím tohoto návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou navržené rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě
 žádosti Estonska EGF/2016/003 EE/ropa a chemické látky
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
 s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
 17
 , a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,
 s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném


text:
finančním řízení
 18
 , a zejména na bod 13 uvedené dohody,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) má za cíl poskytovat podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni, a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat těmto osobám při jejich opětovném začlenění na trh práce.
 (2)EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
 19
 .
 (3)Estonsko dne 11. května 2016 předložilo žádost o uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s propouštěním v hospodářských odvětvích klasifikovaných podle statistické klasifikace ekonomických činností v Evropském společenství („NACE“) Revize 2 do oddílu 19 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktů) a oddílu 20 (Výroba chemických látek a chemických přípravků) v Estonsku (Estonská republika není rozdělena do regionů úrovně klasifikace územních statistických jednotek („NUTS“)
 20
 2). Tato žádost byla doplněna o další informace poskytnuté v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1309/2013. Žádost splňuje požadavky na stanovení výše finančního příspěvku z EFG podle článku 13 nařízení (EU) č. 1309/2013.
 (4)V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 1309/2013 je možné žádost Estonska přijmout, neboť propuštění má závažný dopad na zaměstnanost a na místní, regionální a národní hospodářství.
 (5)V souvislosti s uvedenou žádostí Estonska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na poskytnutí finančního příspěvku ve výši 1 131 358 EUR.
 (6)Aby byly příspěvky z EFG uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné ode dne jeho přijetí,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2016 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 1 131 358 EUR v prostředcích na závazky a na platby.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne [the date of its adoption]*.
 21V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda / předsedkyně
 předseda / předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.
 (2)
 Ve smyslu článku 3 nařízení o EFG.
 (3)
 Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).
 (4)
 Estonská republika není rozdělena na regiony na úrovni NUTS 2.
 (5)
 Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.
 (6)
 V souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1309/2013.
 (7)
 Směrnice Rady 98/59/ES ze dne 20. července 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hromadného propouštění (Úř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 16).
 (8)
 http://fr.zone-secure.net/13451/186036/publication/contents/pdfweb.pdf
 (9)
 http://www.energiatalgud.ee/img_auth.php/6/64/EY._Estonian_oil_shale_mining_and_oil_production_macroeconomic_impacts_study.pdf
 (10)
 EGF/2013/009 PL/Zachem
 (11)
 http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=WSV014&lang=1
 (12)
 https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf
 (13)
 https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/eesti_regionaalarengu_strateegia_2014-2020.pdf
 (14)
 https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf
 (15)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013,


text:
s. 884.
 (16)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (17)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.
 (18)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (19)
 Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).
 (20)
 Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).
 (21)
 Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52008PC0523
 Návrh nařízení Rady, kterým se zastavuje přezkum nařízení (ES) č. 1659/2005 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republiky uskutečněný pro nového vývozce /* KOM/2008/0523 konečném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 18.8.2008KOM(2008) 523 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se zastavuje přezkum nařízení (ES) č. 1659/2005 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republiky uskutečněný pro nového vývozce(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“). |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 1659/2005 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republiky. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu řízení v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |Právní stránka návrhu |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 21. prosince 2007 zahájila Komise přezkumné šetření antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých magnezitových cihel pocházejících z ČLR pro nového vývozce. Ačkoli šetření potvrdilo, že žadatel je skutečně novým vývozcem, bylo zjištěno, že při šetření plně nespolupracoval, neboť včas nesdělil, že je ve spojení se dvěma jinými společnostmi. Informace o existenci těchto společností Komise získala až v pozdním stádiu vyšetřování, což jí znemožnilo poskytnuté informace ověřit. Jedna z uvedených společností se zabývala prodejem některých magnezitových cihel a druhá byla budoucím výrobcem některých magnezitových cihel. Nebylo proto možné posoudit, zda žadatel splňuje předpoklady pro přidělení individuální sazby cla. Na základě těchto skutečností by mělo pro žadatele i nadále platit zbytkové clo stanovené v původním šetření. Proto se navrhuje, aby Rada schválila přiložený návrh nařízení, s cílem uzavřít případ beze změny původního šetření. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, neboť: |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských


text: subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhovaný nástroj: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |Rozpočtové důsledky |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1. NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se zastavuje přezkum nařízení (ES) č. 1659/2005 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republiky uskutečněný pro nového vývozceRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského Společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:2. POSTUP3. Stávající opatření4. Rada nařízením (ES) č. 1659/2005[2] (dále jen „původní nařízení“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření má formu valorického cla ve výši 39,9 %, s výjimkou šesti společností výslovně uvedených v původním nařízení, na které se vztahují individuální sazby cla.5. Žádost o přezkum6. Po zavedení konečných opatření obdržela Komise od čínského vyvážejícího výrobce, společnosti Yingkou Dalmond Refractories Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), žádost o zahájení přezkumu nařízení (ES) č. 1659/2005 pro nového vývozce podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Žadatel tvrdil, že není ve spojení s žádnými vyvážejícími výrobci v ČLR, na něž se vztahují platná antidumpingová opatření týkající se magnezitových cihel. Dále tvrdil, že v období původního šetření (od 1. dubna 2003 do 31. března 2004) magnezitové cihly nevyvážel, nýbrž je do Společenství vyvážel až po tomto období.7. Zahájení přezkumu pro nového vývozce8. Komise přezkoumala zřejmé důkazy, které předložil žadatel, a usoudila, že dostatečně ospravedlňují zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem a poté, co byla dotčenému výrobnímu odvětví Společenství dána možnost se k věci vyjádřit, zahájila Komise nařízením (ES) č. 1536/2007[3] přezkum nařízení (ES) č. 1659/2005 týkající se žadatele.9. Podle nařízení Komise (ES) č. 1536/2007 bylo antidumpingové clo ve výši 39,9 % uložené nařízením (ES) č. 1659/2005 zrušeno, pokud jde o dovoz magnezitových cihel vyrobených a prodávaných na vývoz do Společenství žadatelem. Zároveň byly podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení celní orgány vyzvány, aby učinily příslušné kroky k zavedení celní evidence těchto dovozů.10. Dotčený výrobek a obdobný výrobek11. Dotčený výrobek je stejný jako dotčený výrobek popsaný v původním nařízení, tj. chemicky vázané, nepálené magnezitové cihly, jejichž hořčíková složka obsahuje alespoň 80 % MgO, též obsahující magnezit, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 a ex 6815 99 90 (kódů TARIC 6815 91 00 10, 6815 99 10 20 a 6815 99 90 20).12. Obdobný výrobek je rovněž stejný jako obdobný výrobek vymezený v původním nařízení.13. Dotčené strany14. Komise o zahájení přezkumu oficiálně informovala výrobní odvětví Společenství, žadatele a zástupce vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.15. Komise


text: žadateli zaslala formulář žádosti o status tržního hospodářství a dotazník a obdržela odpověď ve stanoveném termínu. Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu, a uskutečnila inspekce v prostorách žadatele a níže uvedených spolupracujících společností ve spojení v ČLR:16. Yingkou Dalmond Refractories Co. Ltd. (žadatel)17. Liaoning Qunyi Group Refractories Co. Ltd. (mateřská společnost)18. Yingkou Dalmond Refractories Co. Ltd. (výrobce ve spojení)19. Dalian Dalmond Trading Co. Ltd. (vývozce ve spojení)20. Období šetření21. Šetření dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období šetření“).22. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ23. Status nového vývozce24. Výrobní odvětví Společenství namítalo, že žadatel vyvážel dotčený výrobek do Společenství již v roce 2004 a podepřelo toto tvrzení několika internetovými stránkami a katalogy žadatele, v nichž byl zmiňován prodej ve Společenství. V těchto dokumentech však nebyl zmiňován konkrétně dotčený výrobek nebo datum vývozu a přezkoumání evidence odbytu žadatele a jeho společností ve spojení neobjevilo žádný důkaz o takovém vývozu. Šetření potvrdilo, že žadatel nevyvážel dotčený výrobek během období původního šetření a že ho začal vyvážet do Společenství až po tomto období.25. Kromě toho byl žadatel schopen uspokojivým způsobem prokázat, že neměl žádné přímé ani nepřímé vazby s žádným z čínských vyvážejících výrobců, na které se vztahují antidumpingová opatření platná pro dotčený výrobek.26. Bylo tudíž potvrzeno, že by uvedená společnost měla být považována za „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení.27. Status tržního hospodářství28. Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozů z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch výrobců, kteří splnili kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že pokud jde o výrobu a prodej obdobného výrobku, převažují podmínky tržního hospodářství. Uvedená kritéria lze shrnout takto:29. obchodní rozhodnutí jsou přijímána na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,30. společnosti mají jednoznačné a jasné účetnictví, které je kontrolováno nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se pro všechny účely,31. nedochází k výraznému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,32. zákony o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu,33. převody měn se provádí podle tržních kurzů.34. Žadatel požádal o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a byl vyzván k vyplnění formuláře žádosti o status tržního hospodářství.35. V průběhu šetření podal žadatel několik žádostí o status tržního hospodářství pro své společnosti ve spojení. Po rozboru těchto žádostí Komise určila čtyři žádosti o status tržního hospodářství za účelem prověření společností zabývajících se výrobou a prodejem dotčeného výrobku. Jedná se o společnosti uvedené v 8. bodě odůvodnění tohoto nařízení. V pozdním stádiu šetření však bylo zjištěno, že je žadatel ve spojení s dalším výrobcem a dalším vývozcem dotčeného výrobku v ČLR. Tyto společnosti nevyplnily svůj formulář žádosti o status tržního hospodářství, a nebylo proto možné posoudit situaci celé skupiny, v jejímž rámci žadatel působí.36. Komise důsledně uplatňuje postup, při kterém zjišťuje, zda skupina společností ve


text: spojení splňuje podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství jako celek. Tento postup je považován za nezbytný, aby se zabránilo tomu, že skupina společností uskutečňuje své prodeje prostřednictvím jedné z těchto společností, jestliže jí byla přidělena individuální celní sazba. Proto v případech, kdy je dceřiná nebo jakákoli jiná společnost ve spojení výrobcem a/nebo prodejcem dotčeného výrobku, musí všechny tyto společnosti ve spojení předložit formulář žádosti o status tržního hospodářství, aby bylo možné přezkoumat, zda jsou splněna kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. To, že žadatel zamlčí existenci těchto společností, je samo o sobě dostačující k přijetí závěru, že není možné stanovit, zda skupina jako celek splňuje všechny podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství.37. Je však třeba poznamenat, že šetření odhalilo, že z uvedených čtyř společností ze skupiny, které předložily formulář žádosti o status tržního hospodářství, pouze jedna společnost splňovala všechny podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství. Zbývající tři společnosti nesplňovaly první tři kritéria uvedená ve 13. bodě odůvodnění výše.38. Pokud jde o mateřskou společnost, tato společnost neprokázala, že je prosta státních zásahů. Za prvé nebylo možné určit zdroj kapitálu společnosti získaného v roce 2001, a účty, na nichž byly tyto kapitálové vklady zaznamenány, nebyly podloženy další dokumentací (kritérium jedna). Za druhé tato společnost nedoložila, že má jednoznačné a jasné účetnictví, vedené a kontrolované v souladu s mezinárodními účetními standardy. Zejména nebyl proveden audit jednotlivých účtů. Byl proveden pouze audit konsolidovaných finančních výkazů, připravených speciálně na žádost věřitele. Neauditované jednotlivé účty navíc vykazovaly několikeré porušení mezinárodních účetních standardů, pokud jde o stálá aktiva a odpisy, účtování některých aktiv a oceňování aktiv (kritérium dvě).39. Pokud jde o žadatele, ten neprokázal, že je prost státních zásahů. Zejména jeho stanovy, které byly poskytnuty státním orgánům, aby společnost mohla získat povolení k podnikání, obsahovaly omezení prodeje na domácím trhu. Společnost navíc nebyla schopna předložit smlouvu na dodávky energie (kritérium jedna). Za druhé tato společnost nedoložila, že má jednoznačné a jasné účetnictví, vedené a kontrolované v souladu s mezinárodními účetními standardy (kritérium dva). Konečně žadatel neprokázal, že u něj nedochází k výrazným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství, zejména proto, že ne všechna jeho počáteční aktiva byla nezávisle oceněna a proto, že se těšil významným daňovým výhodám (kritérium tři).40. Pokud jde o třetí ze společností, ta neprokázala, že obchodní rozhodnutí jsou přijímána na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a že její náklady odrážejí tržní hodnoty (kritérium jedna). Za druhé tato společnost neprokázala, že má jednoznačné a jasné účetnictví, vedené a kontrolované v souladu s mezinárodními účetními standardy; bylo zaznamenáno několik porušení mezinárodních účetních standardů, např. pozdní účtování výnosů nebo nesprávné odpisy stálých aktiv (kritérium dva). Konečně společnost neprokázala, že u ní nedochází k výrazným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství, zejména proto, že počáteční aktiva společnosti nebylo možné považovat za nezávisle oceněná (kritérium tři).41. Na základě výše uvedených skutečností a úvah nemohl být žadateli a skupině, v jejímž rámci žadatel působí, jako celku přiznán status tržního hospodářství.42. Výrobnímu odvětví Společenství, žadateli a orgánům vyvážející země byla dána možnost vyjádřit se ke zjištěním,


text: která se týkají statusu tržního hospodářství. Vyjádření předložil pouze žadatel.43. Žadatel nejprve namítal, že dvě společnosti, jejichž existence vyšla najevo v pozdním stádiu šetření, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, nemusí podávat žádost o status tržního hospodářství. Podle žadatele by žádosti o status tržního hospodářství měli podávat ti, kteří dotčený výrobek vyráběli nebo s ním obchodovali v průběhu období šetření. Uvedené dvě společnosti se během období šetření a po jeho skončení nezabývaly výrobou ani prodejem dotčeného výrobku, neboť vývozce ve spojení byl zlikvidován na začátku roku 2008 a výrobce ve spojení nebyl během období šetření plně provozuschopný, neboť nedostal povolení k výrobě.44. V tomto ohledu je třeba připomenout, že žadateli byla dána možnost podat žádost o status tržního hospodářství za většinu svých společností ve spojení a že ten tak učinil. Neuvedl však údaje o těchto dvou společnostech ve lhůtách k tomu stanovených, jak je blíže vysvětleno ve 25. a 26. bodě odůvodnění.45. Existence uvedeného údajně zlikvidovaného vývozce byla zjištěna Komisí a potvrzena žadatelem těsně před uskutečněním inspekce na místě v ČLR. Uvedená společnost nepodala žádost o status tržního hospodářství a žadatel navíc i přes žádost Komise neposkytl žádné účetní záznamy a další relevantní informace, aby bylo jasné, jaká byla přesně činnost této společnosti v průběhu období šetření. Komise proto nebyla schopna určit, zda se tato společnost v průběhu období šetření nezabývala prodejem dotčeného výrobku.46. Pokud jde o výrobce ve spojení, jeho existence byla Komisi oznámena v průběhu inspekce na místě v ČLR, a jelikož se tento výrobce nacházel v jiné provincii, nebyla Komise schopna ověřit na místě přesný charakter jeho činnosti ani zjistit, zda tato společnost ve skutečnosti nezahájila výrobu dotčeného výrobku. Bylo zjištěno, že ačkoli tato společnost ještě nedostala povolení k výrobě, její povolení k podnikání udělené v roce 2007, tedy v průběhu období šetření, se vztahuje na výrobu dotčeného výrobku. Tento výrobce ve spojení by tudíž měl podat žádost o status tržního hospodářství47. Skutečnost, že žadatel Komisi o existenci těchto dvou společností neinformoval a že nebyly podány žádosti o status tržního hospodářství, Komisi znemožnila ověřit následně poskytnuté informace o jejich činnosti a posoudit, zda uvedená skupina společností splňuje podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství.48. Žadatel rovněž uvedl, že mateřská společnost by neměla být zahrnuta do šetření týkajícího se statusu tržního hospodářství vzhledem k tomu, že není ani výrobcem ani vývozcem dotčeného výrobku.49. Mateřská společnost kontroluje své společnosti ve spojení, včetně jejich aktivit, pokud jde o dotčený výrobek. Proto mají jakákoli zjištění, z nichž by vyplývalo, že mateřská společnost neuplatňuje zásady tržního hospodářství, přímý dopad na celou skupinu. Z šetření vyplynulo, že mezi mateřskou společností a jejími dceřinými společnostmi existují silné vazby, zejména pak s žadatelem a s další spolupracující společností z uvedené skupiny, která má co do činění s dotčeným výrobkem. Mezi uvedenými společnostmi se uskutečnilo mnoho transakcí. Aktiva a režijní náklady navíc nebyly jasně odděleny. Mateřská společnost navíc v průběhu inspekce na místě uvedla, že v budoucnu zamýšlí vyrábět magnezitové cihly a že v jejím povolení k podnikání není uvedeno nic, co by jí v tom


text: bránilo. Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení rovněž odmítnuto.50. Žadatel uznal, že společnost uvedená ve 20. bodě odůvodnění nesplňuje všechna kritéria pro status tržního hospodářství, ale uvedl, že by tato společnost neměla být nadále považována za výrobce, neboť v současné době pronajímá své výrobní prostory výrobci ve spojení.51. V tomto ohledu bylo zjištěno, že tato společnost je schopna znovu sama zahájit výrobu, a to kdykoli v budoucnu. Proto toto tvrzení muselo být odmítnuto.52. Žadatel uvedl další tvrzení a poukázal na nové prvky údajně dokazující, že společnost zmíněná v 19. bodě odůvodnění splňuje všechna kritéria statusu tržního hospodářství. Tato tvrzení jsou blíže popsána a rozebrána níže.53. Pokud jde o kritérium jedna, žadatel dále namítl, že jakékoli omezení ve stanovách je čistě soukromou dohodou mezi akcionáři, do níž stát nezasahoval. Žadatel rovněž uvedl, že čínské smluvní právo neukládá povinnost podepsat písemnou smlouvu na dodávky energie.54. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že čínské smluvní právo stanoví, že stanovy společnosti jsou závazné pro společnost, akcionáře, ředitele, vedoucí oddělení a vyšší vedení. Stanovy a jakékoli změny stanov musí být navíc registrovány u státních orgánů. V rozporu s tvrzením žadatele bylo rovněž zjištěno, že čínské smluvní právo jasně hovoří o smlouvách o dodávkách a využití energie a obsahuje jasná ustanovení o obsahu takových smluv. Na základě těchto skutečností byla tvrzení ohledně kritéria jedna odmítnuta.55. Pokud jde o kritérium dva, žadatel předložil dokumenty, z nichž údajně vyplývá, že nedostatky v účetnictví, zejména pokud jde o transakce mezi společnostmi ve spojení, byly odstraněny později v dubnu 2008, a tvrdil, že kritérium dva je tedy splněno.56. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že jakákoli údajná náprava, která proběhla v roce 2008, nemůže napravit skutečnost, že účetnictví žadatele, které bylo předloženo spolu s žádostí, nebylo spolehlivé, jak se uvádí v 19. bodě odůvodnění. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.57. Pokud jde o kritérium tři, žadatel namítl, že ověřující zpráva týkající se kapitálu připojená k žádosti o status tržního hospodářství by měla sama o sobě dostatečně potvrzovat ocenění jeho aktiv. Rovněž uvedl, že daňové úlevy by neměly být v rámci tohoto antidumpingového šetření brány v úvahu, neboť tato otázka je relevantní pouze při antisubvenčním šetření.58. Je třeba poznamenat, že šetřením bylo zjištěno, že v ověřující zprávě týkající se kapitálu byly zjištěny chyby, a nemohla být tudíž považována za věrohodný nezávislý základ pro ocenění aktiv. Pokud jde o daňové úlevy, kterým se žadatel těšil, má se za to, že významným způsobem zkreslují finanční situaci společnosti a skutečně mají dopad na třetí kritérium statusu tržního hospodářství. Proto musela být tvrzení týkající se kritéria tři odmítnuta.59. Na základě výše uvedených skutečností Komise trvá na svých zjištěních a závěrech, pokud jde o kritéria jedna až tři. Je tedy potvrzeno, že žadateli a skupině, v níž působí, nemůže být přiznán status tržního hospodářství.60. Individuální zacházení61. Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se pro země, na které se vztahují ustanovení tohoto článku, případné clo stanoví s celostátní platností, ledaže jsou společnosti schopny prokázat, že splňují veškerá kritéria pro individuální zacházení stanovená v čl. 9


text: odst. 5 základního nařízení. Uvedená kritéria lze shrnout takto:62. v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,63. vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,64. většinu akcií vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státní intervenci,65. převod směnných kursů se provádí podle tržních kursů,66. státní intervence není takového rozsahu, aby umožňovala obcházení individuálních antidumpingových opatření.67. Žadatel, kromě toho, že požádal o status tržního hospodářství, požádal rovněž o individuální zacházení v případě, že mu nebude přiznán status tržního hospodářství.68. Jak je vysvětleno v 16. bodě odůvodnění, Komise důsledně uplatňuje postup, při kterém zjišťuje, zda skupina společností ve spojení splňuje podmínky pro individuální zacházení jako celek. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, existoval v období šetření jeden další výrobce a jeden vývozce, kteří byli s žadatelem ve spojení a kteří při stávajícím šetření nespolupracovali. Proto nebylo možné učinit žádný závěr ohledně toho, zda tyto dvě společnosti splňují kritéria pro individuální zacházení.69. Proto se konstatuje, že žadateli by neměl být přiznán ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení.70. Žadatel, orgány vyvážející země i zúčastněné strany dostali možnost vyjádřit se k uvedeným zjištěním. Pouze žadatel předložil níže uvedené připomínky.71. Žadatel nejprve zopakoval své tvrzení, že šetření pro účely statusu tržního hospodářství i individuálního zacházení by se mělo týkat pouze těch, kteří dotčený výrobek vyráběli nebo s ním obchodovali během období šetření, a uvedl, že uvedené dvě společnosti, které při šetření nespolupracovaly, se nezabývaly výrobou ani prodejem dotčeného výrobku. Dále uvedl, že pracovníci Komise dostali veškeré potřebné informace, aby mohli posoudit individuální zacházení pro uvedené dvě společnosti, které při šetření nespolupracovaly, když prováděli inspekce na místě.72. Pokud jde o první tvrzení, je třeba poznamenat, že přesná činnost těchto dvou společností během období šetření nemohla být prověřena při inspekci na místě právě z důvodu jejich nespolupráce, jak je uvedeno zejména v 15. bodě odůvodnění. Žadatel tedy neprokázal, že uvedené dvě společnosti, které při šetření nespolupracovaly, během období šetření nevyráběly dotčený výrobek nebo se nezabývaly jeho prodejem. Rovněž je třeba poznamenat, že ať byla činnost výrobce během období šetření jakákoli, měla by být vzata v úvahu při posuzování uvedené skupiny z důvodů vysvětlených zejména v 16. bodě odůvodnění. Komise proto trvá na tom, že tyto dvě společnosti měly při šetření spolupracovat.73. Jak je uvedeno ve 24. až 27. bodě odůvodnění, informace poskytnuté během inspekce na místě nebyly dostatečné k posouzení individuálního zacházení pro uvedené dvě společnosti, které při šetření nespolupracovaly. Tyto informace navíc nebyly poskytnuty ve stanovené lhůtě pro podání žádosti o indiviuální zacházení a byly poskytnuty tak pozdě, že je Komise nemohla ověřit. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.74. Žadatel dále uvedl, že běžná praxe Komise při posuzování kritérií pro indiviuální zacházení je porušením článku 2.3. antidumpingové dohody WTO, neboť tato dohoda by měla být považována za nedílnou součást právního řádu ES.75. Vzhledem k nespolupráci dvou společností ve spojení však nebyla kritéria pro individuální zacházení při tomto šetření dále posuzována a


text: otázka, zda jsou v souladu s pravidly WTO, byla v tomto případě irelevantní. Toto tvrzení proto nebylo dále bráno v úvahu.76. Na základě výše uvedených skutečností a úvah je tedy potvrzeno, že žadateli a skupině, v níž působí, nemohlo být přiznáno individuální zacházení.77. ZÁVĚR78. Účelem tohoto přezkumu bylo určit individuální dumpingové rozpětí žadatele, které se údajně lišilo od stávajícího zbytkového rozpětí pro dovoz dotčeného výrobku z ČLR. Žádost se zakládala zejména na tvrzení, že žadatel splnil kritéria pro status tržního hospodářství.79. Jelikož šetření došlo zejména k závěru, že kvůli nespolupráci jeho výrobce a vývozce ve spojení žadateli nebyl přiznán ani status tržního hospodářství ani individuální zacházení, Komise nemohla určit, zda se individuální dumpingové rozpětí žadatele skutečně lišilo od zbytkového dumpingového rozpětí stanoveného v původním šetření. Žádost, kterou žadatel podal, by proto měla být zamítnuta a přezkum pro nového vývozce zastaven. Zbytkové antidumpingové clo, které bylo zjištěno v průběhu původního šetření a které činí 39,9 %, by v důsledku toho mělo být u dotčeného žadatele zachováno.80. ZPĚTNÝ VÝBĚR ANTIDUMPINGOVÉHO CLA81. Jelikož výsledkem přezkumu bylo stanovení dumpingu pro dotyčnou společnost, mělo by se antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku, který podléhal evidenci podle článku 3 nařízení (ES) č. 1536/2007, platné pro tuto společnost, vybrat se zpětnou platností.82. OZNÁMENÍ A DOBA TRVÁNÍ OPATŘENÍ83. Žadatel byl informován o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí uložit konečné antidumpingové clo na jeho dovoz do Společenství, a dostal příležitost vyjádřit své připomínky.84. Tento přezkum nemá vliv na datum, kdy nařízení (ES) č. 1659/2005 pozbývá platnost podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 185. Přezkum pro nového vývozce, který byl zahájen nařízením (ES) č. 1536/2007, se zastavuje a z dovozu podle článku 1 nařízení (ES) č. 1536/2007 se ukládá antidumpingové clo platné podle článku 1 nařízení (ES) č. 1659/2005 pro „všechny ostatní společnosti“ v Čínské lidové republice.86. Antidumpingové clo platné podle článku 1 nařízení (ES) č. 1659/2005 pro „všechny ostatní společnosti“ v Čínské lidové republice se s účinkem od 22. prosince 2007 vybírá z dovozu některých magnezitových cihel, který byl zaevidován podle článku 3 nařízení (ES) č. 1536/2007.87. Celní orgány se vyzývají, aby zastavily celní evidenci dovozu vedenou podle článku 3 nařízení (ES) č. 1536/2007.88. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Ustanovení čl. 1 odst. 2 se použije s účinností od 22. prosince 2007.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. L 267, 12.10.2005, s. 1.[3] Úř. věst. L 337, 21.12.2007, s. 42.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52005PC0190(15)
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 13.05.2005KOM(2005) 190 v konečném znění2005/0072 (COD)2005/0073 (COD)2005/0074 (COD)2005/0075 (COD)2005/0076 (COD)2005/0077 (CNS)2005/0078 (CNS)2005/0079 (CNS)2005/0080 (CNS)2005/0081 (COD)2005/0082 (COD)2005/0083 (COD)2005/0084 (CNS)2005/0085 (COD)2005/0086 (COD)2005/0087 (COD)2005/0088 (COD)2005/0089 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí, pokud jde o funkční období výkonného řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1365/75 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek, pokud jde o funkční období ředitele a náměstka řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, pokud jde o funkční období řediteleDŮVODOVÁ ZPRÁVAODůVODNěNÍ A CÍL NÁVRHUV současnosti v Evropské unii existuje dvacet decentralizovaných institucí, které lze z důvodu jejich společných vlastností označit jako agentury Společenství: zřízení na právním základě, právní subjektivita, správní a finanční autonomie, jasně vymezená oblast působnosti a činnosti atd.V čele těchto agentur Společenství stojí osoba, která má obvykle titul ředitel a které je v některých případech nápomocen jeden nebo více náměstků. Jejich funkční období činí obvykle čtyři až pět let. Většina základních nařízení nicméně stanoví, že funkční období ředitele a případně jeho náměstků může být prodlouženo o jedno nebo více funkčních období. Podmínky upravující jmenování a délku funkčního období jsou pro každou agenturu stanoveny v příslušném nařízení.Donedávna orgán oprávněný ke jmenování prodlužoval funkční období stávajících ředitelů pouhým rozhodnutím. Ovšem po podrobnějším přezkoumání ustanovení základního nařízení dospěla Komise k závěru, že tento postup představuje právní problém.Kromě nařízení č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání a nedávno přijatého nařízení č. 851/2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí používají základní nařízení o zřízení agentur Společenství pro prodloužení funkčního období ředitele termín „renouvellement“ (obnovení).Čl. 214 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství týkající se jmenování členů Komise a rovněž články 223 a 225 této smlouvy týkající se jmenování soudců Soudního dvora obsahují stejné ustanovení. V obou případech je však dohodnuto, že možnost obnovení funkčního období neznamená, že se použije zjednodušený postup nebo že se funkční období prodlouží, aniž by se musel dodržet postup pro jmenování stanovený ve Smlouvě.Za těchto podmínek musí být skutečnost, že funkční období může být obnoveno, vykládána pouze v tom smyslu, že osoba, která danou pozici zastává, se musí po uplynutí svého funkčního období ucházet o nové funkční období.V případě agentur tento výklad vede k závěru, že možnost obnovení funkčního období nezbavuje stávajícího ředitele povinnosti řídit se postupem pro jmenování stanoveným v základním nařízení.Ředitelé agentur a jejich náměstci navíc nevykonávají pouze svou funkci, nýbrž jsou také zaměstnanci agentury a jako takoví jsou zaměstnáni na dočasné smlouvy a podléhají pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (dále


text: jen „pracovní řád“).Z tohoto důvodu musí postup pro jmenování zahrnovat zejména zveřejnění místa ve všech členských státech a výběrové řízení v souladu s pravidly vyplývajícími ze základních nařízení a pracovního řádu.Tyto postupy jsou zpravidla zdlouhavé a poměrně nákladné. Mohou rovněž zpomalit nebo zkomplikovat činnost agentury během tohoto období, pokud se stávající ředitel rozhodne ucházet o další funkční období.Vzhledem ke zvláštním potřebám agentur a postupu uplatňovanému v minulých letech se proto nejeví vhodné ukládat agenturám, aby pokaždé, když uplyne první funkční období ředitele nebo případně osob zastávajících jiné příslušné funkce, prováděly výběrové řízení. Orgány oprávněné ke jmenování musí mít možnost buď prodloužit stávající funkční období, nebo vypsat nové výběrové řízení.Je také zapotřebí vzít v úvahu skutečnost, že ředitel agentury není odpovědný pouze za její administrativní řízení, ale že se také významným způsobem podílí na její činnosti a plnění jejích cílů. Tyto dva aspekty, tj. potřeba zajistit kontinuitu administrativního řízení agentury a prosazovat nové myšlenky a politiky, musí být proto zohledněny.Z tohoto důvodu musí být rozhodnutí prodloužit funkční období stávajícího ředitele založeno na předchozím posouzení jeho výsledků a potřeb agentury; toto posouzení provádí orgán, který navrhuje kandidáty orgánu oprávněnému ke jmenování a prodloužení může být povoleno pouze jednou a na omezenou dobu, která nesmí přesáhnout dobu stanovenou pro první funkční období.Celkově se navrhuje změna článků týkajících se jmenování pro osmnáct agentur, což znamená předložení osmnáct návrhů nařízení o změně základního nařízení pro každou agenturu.Změnu nevyžadují nařízení o zřízení dvou agentur: nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 ze dne 5. prosince 2000 o Evropské agentuře pro obnovu[1] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 ze dne 10. března 2004 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací[2]. Uvedená nařízení možnost obnovení funkčního období ředitele vůbec nestanoví z důvodu omezené doby existence těchto agentur.Ze stejného důvodu nejsou navrhovány změny aktů o zřízení agentur a jiných subjektů v rámci druhého a třetího pilíře.Pokud jde o dvě agentury, v jejichž případě byl již předložen návrh nařízení, který je v současnosti ve fázi zkoumání nebo na cestě k přijetí (Evropská agentura pro chemické látky[3] a Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu[4]), Komise předloží v případě potřeby návrhy změn za účelem harmonizace znění pro všechny agentury Společenství.PRÁVNÍ ZÁKLAD A POSTUP PřIJETÍKaždé nařízení o zřízení agentury je v zásadě založeno na článku Smlouvy, který odpovídá oblasti působnosti a činnosti dané agentury; z tohoto článku také vyplývá příslušný postup přijetí.Z tohoto důvodu se ukázalo být nutné změnit všechna nařízení o zřízení agentur.Pokud jde o postup přijetí nařízení, měl by být v souladu s pravidly platnými v době, kdy byla agentura zřízena, přičemž je nutno případně zohlednit vývoj, k němuž došlo po přijetí příslušného nařízení o zřízení agentury, např. pravomoci Evropského parlamentu zavedené Smlouvou nebo změny týkající se právního základu.To platí zejména v případě Agentury pro životní prostředí, ale také v případě pěti nařízení, jejichž právní základ byl změněn a u kterých byl článek 308 Smlouvy nahrazen právním základem, který se týká oblasti činnosti těchto agentur.Výše uvedené se týká Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, jehož zřizovací nařízení


text: je v současnosti předmětem konsolidace, v jejímž průběhu Rada vyjádřila názor, že by měl být nyní jako právní základ používán článek 152, s čímž Komise souhlasila, a dále Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (článek 150), Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (čl. 137 odst. 1 písm. a) a b)), Evropské nadace odborného vzdělávání (článek 150) a Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci (čl. 137 odst. 1 písm. a)).ZNěNÍ NÁVRHů NAřÍZENÍ PRO JEDNOTLIVÉ AGENTURYTři body odůvodnění, které jsou společné pro všechny návrhy nařízení, znějí takto:„Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.Nařízení č. .../... [název základního nařízení o zřízení střediska / nadace / agentury / centra / úřadu] by proto mělo být změněno,“Pro každé změněné nařízení se navrhuje toto standardní znění:„V čele střediska / nadace / agentury / centra / úřadu stojí [...] jmenovaný správní radou* na návrh Komise** na období pěti let, které může být na návrh Komise** a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise** v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby střediska / nadace / agentury / centra / úřadu v následujících letech.“* Radou v případě Odrůdového úřadu Společenství (CPVO) a Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM); Komisí v případě Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (CEDEFOP) a Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (EUROFOUND);** správní rady/správní rada v případě agentur OHIM, CEDEFOP a EUROFOUND.Navrhované změny se týkají následujících agentur a nařízení:- Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (CEDEFOP): čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání;- Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (EUROFOUND): čl. 8 odst. 3 nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek;- Agentura pro životní prostředí (EEA): první věta čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí- Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (ETF): druhá věta čl. 7 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 1360/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání ve znění nařízení Rady (ES) č. 1572/98 ze dne 17. července;- Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA): první věta čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 302/93 ze dne 8. února 1993 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost;- Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM): čl. 120 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství;- Evropská agentura pro bezpečnost a zdraví při práci (EU – OSHA): čl. 11 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské


text: agentury pro bezpečnost a zdraví při práci;- Odrůdový úřad Společenství (CPVO): čl. 43 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství;- Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie (CdT): čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie;- Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie (EUMC): čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1035/97 ze dne 2. června 1997, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie;- Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA): první věta čl. 26 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin;- Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA): čl. 16 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost;- Evropská agentura pro leteckou bezpečnost (EASA): čl. 30 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví;- Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC): čl. 17 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí;- Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMEA): třetí věta čl. 64 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 726/2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci a dozor nad humánními a veterinárními léčivými přípravky a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky;- Evropská agentura pro železnice (ERA): čl. 31 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 881/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice;- Evropský úřad pro dohled nad GNSS (Galileo): čl. 7 odst. 2 třetí pododstavec nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy;- Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie: druhá věta čl. 26 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie.2005/0072 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí, pokud jde o funkční období výkonného řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 175 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[5],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[6],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[8],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (EHS)