text: preferencí by měly zahrnovat závažné a soustavné porušování podmínek nároku na preferenční režim, podvody nebo neposkytnutí správní spolupráce při ověřování původu zboží, jakož i neschopnost Moldavska prokázat stálé plnění závazků plynoucích z provádění priorit stanovených v Akčním plánu EPS a v úmluvách uvedených v příloze II.10. Je nezbytné stanovit znovuzavedení cel společného celního sazebníku u všech produktů, které způsobí nebo by mohly způsobit vážné potíže výrobci přímo nebo nepřímo konkurujících výrobků ze Společenství, a to na základě šetření Komise.11. Pro účely vymezení pojmu původních výrobků a postupů týkajících se osvědčení o původu a správní spolupráce by se měla použít hlava IV kapitola 2 oddíl 2 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství[4].12. V zájmu racionalizace a zjednodušení je vhodné udělit Komisi pravomoc, aby mohla po konzultaci s Výborem pro celní kodex a aniž jsou dotčeny zvláštní postupy stanovené v tomto nařízení, zanést do tohoto nařízení nezbytné změny a technické úpravy.13. Je třeba přijmout opatření nezbytná pro provádění tohoto nařízení podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[5].14. V důsledku zavedení navržených opatření pro produkty pocházející z Moldavska nebude již setrvání Moldavska v systému všeobecných celních preferencí Společenství zapotřebí. Je tudíž vhodné vyřadit Moldavsko ze seznamu příjemců uvedeného v nařízení Rady (ES) č. 980/2005 ze dne 27. června 2005 i ze seznamu přijímajících zemí, které jsou způsobilé pro zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, uvedeného v rozhodnutí 2005/924/ES.15. Tento dovozní režim by měl být obnoven v souladu s podmínkami stanovenými Radou a s ohledem na zkušenosti získané při přiznávání uvedeného režimu na základě tohoto nařízení. Proto je vhodné omezit dobu trvání tohoto režimu do 31. prosince 2012,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Preferenční režim16. Produkty pocházející z Moldavska, které nejsou uvedeny v tabulkách 1 a 2 přílohy I, se mohou do Společenství dovážet bez množstevních omezení nebo opatření s rovnocenným účinkem a jako osvobozené od cel a poplatků s rovnocenným účinkem.17. Produkty pocházející z Moldavska, které jsou zahrnuty v příloze I, se mohou dovážet do Společenství s výhradou zvláštních ustanovení uvedených v článku 3.Článek 2Podmínky pro nárok na preferenční režim18. Nárok na výhody plynoucí z preferenčního režimu zavedeného článkem 1 je podmíněn:a) dodržováním pravidel o prokazování původu produktů a souvisejících postupů stanovených v hlavě IV kapitoly 2 oddílu 2 nařízení (EHS) č. 2454/93;b) dodržováním metod správní spolupráce stanovených v článcích 121 a 122 nařízení (EHS) č. 2454/93;c) zapojením Moldavska do účinné správní spolupráce se Společenstvím s cílem předejít jakémukoli nebezpečí podvodu;d) závazkem Moldavska nezavádět nová cla nebo poplatky s rovnocenným účinkem a nová množstevní omezení nebo opatření s rovnocenným účinkem na dovozy pocházející ze Společenství, nezvyšovat úroveň platných cel nebo poplatků a nezavádět žádné jiné omezení ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost;e) stálým zapojením Moldavska do provádění priorit stanovených v akčním plánu EPS pro Moldavsko z roku 2005, zejména pokud jde o účinnou hospodářskou reformu; af) zachováním ratifikace a účinného provádění úmluv


text: uvedených v příloze II ze strany Moldavska, jakož i souhlasem s pravidelným sledováním a přezkumem výsledků provádění v souladu s prováděcími ustanoveními úmluv Moldavskem ratifikovaných.19. Komise sleduje stav ratifikace a účinné provádění příslušných úmluv uvedených v odst. 1 písm. e).20. V případě nedodržení podmínek uvedených v odstavci 1 může Komise v souladu s článkem 10 tohoto nařízení přijmout opatření k pozastavení režimu podle článku 1.Článek 3Celní kvóty a prahové ceny určitých zemědělských produktů1. Produkty uvedené v tabulce 1 přílohy I se mohou dovážet do Společenství s osvobozením od cel v rámci celních kvót Společenství stanovených v uvedené tabulce.21. Produkty uvedené v tabulce 2 přílohy I se mohou dovážet do Společenství s osvobozením od valorické součásti dovozního cla.3. Bez ohledu na ostatní ustanovení tohoto nařízení, zejména článku 10, Komise může, pokud dovozy zemědělských produktů způsobí závažné narušení trhů Společenství a jejich regulačních mechanismů, přijmout v souvislosti s dotyčnými produkty vhodná opatření v souladu s postupem stanoveným v použitelných právních předpisech Společenství.Článek 4Zavedení celní kvóty na mléčné výrobkyPodrobná pravidla pro zavedení celní kvóty pro čísla 0401 až 0406 stanoví Komise v souladu s postupem uvedeným v článku 42 nařízení (ES) č. 1255/1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky[6].Článek 5Správa celních kvótCelní kvóty uvedené v čl. 3 odst. 1 a vyjmenované v příloze I, s výjimkou celní kvóty na mléčné výrobky uvedené v článku 4, spravuje Komise v souladu s články 308a, 308b a 308c nařízení (EHS) č. 2454/93.Článek 6Přístup k celním kvótámKaždý členský stát zajistí, že mají dovozci rovný a nepřerušený přístup k celním kvótám tak dlouho, jak to umožňuje zůstatek dotyčného kvótového objemu.Článek 7Udělení pravomocíKomise přijme v souladu s postupem podle čl. 8 odst. 2 ustanovení nezbytná pro používání tohoto nařízení, jiná než jsou ustanovení uvedená v článku 4, a to zejména:a) případné nezbytné změny a technické úpravy vyplývající ze změn kódů kombinované nomenklatury a třídění TARIC;b) nezbytné úpravy vyplývající z uzavření dalších dohod mezi Společenstvím a Moldavskem.Článek 8Řídící výbor1. Komisi je nápomocen Výbor pro celní kodex zřízený článkem 248a nařízení (EHS) č. 2913/92[7].2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES činí jeden měsíc.Článek 9SpolupráceČlenské státy a Komise úzce spolupracují k zajištění toho, aby toto nařízení, a zejména ustanovení uvedená v čl. 10 odst. 1, byla dodržována.Článek 10Dočasné pozastavení1. Pokud Komise shledá, že existují dostatečné důkazy o podvodu, nesrovnalostech nebo o soustavných nedostatcích při plnění nebo zajišťování plnění pravidel o prokazování původu produktů a souvisejících postupů ze strany Moldavska, jakož i o neposkytnutí správní spolupráce podle čl. 2 odst. 1 nebo o nedodržení veškerých dalších podmínek uvedených v čl. 2 odst. 1, může přijmout opatření k celkovému nebo částečnému pozastavení preferenčního režimu upraveného tímto nařízením na období nejvýše šesti měsíců, pokud nejdříve:a) uvědomila výbor;b) vyzvala členské státy, aby přijaly preventivní opatření nezbytná k zajištění finančních zájmů Společenství a/nebo dodržování čl. 2 odst. 1 ze strany Moldavska;c) zveřejnila oznámení v Úředním věstníku Evropské unie , v němž se uvádí, že existuje důvodná pochybnost o

type: legislation

jurisdiction: EU


text: používání preferenčního režimu a/nebo o dodržování čl. 2 odst. 1 Moldavskem, jež může zpochybnit jeho právo na další požívání výhod přiznaných tímto nařízením;d) uvědomila Moldavsko o jakémkoli rozhodnutí učiněném v souladu s tímto odstavcem dříve, než dotyčné rozhodnutí nabude účinnosti.2. Členský stát může rozhodnutí Komise předložit Radě do 10 dnů. Rada může do 30 dnů přijmout kvalifikovanou většinou jiné rozhodnutí.3. Na konci doby trvání dočasného pozastavení Komise po konzultaci s výborem rozhodne, že dočasné pozastavení ukončí, nebo trvání dočasného pozastavení postupem podle odstavce 1 prodlouží.4. Členské státy sdělí Komisi všechny náležité informace, které mohou odůvodnit pozastavení preferencí nebo prodloužení jejich pozastavení.Článek 11Ochranná doložka1. Pokud je produkt pocházející z Moldavska dovážen za podmínek, které způsobují nebo mohou způsobit vážné obtíže výrobci přímo nebo nepřímo konkurujících produktů ze Společenství, mohou být Radou na návrh Komise kdykoli na dotyčný produkt znovuzavedena cla společného celního sazebníku.2. Na žádost členského státu nebo z podnětu Komise přijme Komise v přiměřené lhůtě formální rozhodnutí o zahájení šetření. Pokud se Komise rozhodne zahájit šetření, zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie oznámení o zahájení šetření. Oznámení musí obsahovat souhrn obdržených informací a uvádět, že všechny důležité informace by měly být zaslány Komisi. Stanoví lhůtu ne delší než čtyři měsíce ode dne zveřejnění oznámení, během níž se mohou zúčastněné strany písemně vyjádřit.3. Komise si vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné, a může získané informace ověřovat u Moldavska a u jakýchkoli jiných významných zdrojů. Komisi mohou být nápomocni úředníci členských států, na jejichž území může ověřování probíhat, pokud o to tento členský stát požádá.4. Při zkoumání, zda existují závažné obtíže, přihlíží Komise mimo jiné k těmto faktorům týkajícím se producentů Společenství, jsou-li příslušné informace k dispozici:- podíl na trhu,- výroba,- zásoby,- výrobní kapacita,- využití kapacit,- zaměstnanost,- dovozy,- ceny.5. Šetření musí být dokončeno do 6 měsíců od zveřejnění oznámení uvedeného v odstavci 2. Komise může za mimořádných okolností a po konzultaci s výborem tuto lhůtu prodloužit v souladu s postupem uvedeným v čl. 8 odst. 2.6. Komise přijme rozhodnutí do 3 měsíců postupem podle čl. 8 odst. 2. Toto rozhodnutí vstoupí v platnost do jednoho měsíce od zveřejnění.7. Pokud mimořádné okolnosti vyžadující okamžité jednání znemožní šetření, může Komise poté, co informuje výbor, přijmout nezbytně nutná preventivní opatření.Článek 12Změny nařízení (ES) 980/2005 a rozhodnutí Komise 2005/924/ES22. V příloze I nařízení (ES) 980/2005 se zrušuje položka „MD Moldavská republika“.23. V jediném článku rozhodnutí 2005/924/ES se zrušuje položka „MD Moldávie“.Článek 13Přechodná opatření1. Výhody plynoucí z všeobecných celních preferencí zřízených nařízením (ES) č. 980/2005 budou i nadále přiznány zboží pocházejícímu z Moldavska, které je propuštěno do volného oběhu ve Společenství před prvním dnem třetího měsíce od data vstupu tohoto nařízení v platnost, pokud:a) se na dotčené zboží vztahuje kupní smlouva uzavřená přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost; ab) je prokázáno ke spokojenosti celních orgánů, že dotyčné zboží opustilo zemi původu nejpozději ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost.2. Celní orgány mohou považovat požadavek odst. 1 písm. b) za splněný, pokud je jim předložen jeden z těchto dokladů:a) v případě námořní dopravy nebo dopravy po


text: vodních cestách konosament prokazující, že nakládka byla provedena přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost;b) v případě železniční dopravy nákladní list, který byl přijat železnicí odesílající země přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost;c) v případě silniční dopravy karnet TIR (mezinárodní silniční dopravy) vydaný přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost celním úřadem země původu nebo jakýkoli jiný vhodný doklad ověřený příslušnými celními orgány země původu před uvedeným dnem;d) v případě letecké dopravy letecký nákladní list prokazující, že letecká společnost přijala zboží přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost.Článek 14Použití veterinárních předpisů SpolečenstvíTímto nařízením nejsou dotčena žádná omezení nebo dovozní pravidla, která jsou součástí veterinárních předpisů Společenství.Článek 15Vstup v platnost a použitelnostToto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se od (prvního dne druhého měsíce po vstupu v platnost) až do 31. prosince 2012.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHA IVÝROBKY, NA NĚŽ SE VZTAHUJÍ MNOŽSTEVNÍ OMEZENÍ NEBO PRAHOVÉ CENY UVEDENÉ V ČLÁNKU 3Aniž jsou dotčena pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, považuje se popis výrobků pouze za orientační a působnost preferenčního režimu se v rámci této přílohy určuje zněním kódů KN. Je-li před kódem KN uvedeno „ex“, určuje se působnost preferenčního režimu současně zněním kódu KN a odpovídajícím popisem.1. Produkty, na něž se vztahují roční bezcelní kvótyPořadové číslo | Kód KN | Popis | 2008 (1) | 2009 (1) | 2010 (1) | 2011 (1) | 2012 (1) |09,0504 | 0201 až 0204 | Čerstvé, chlazené a zmrazené hovězí, vepřové, skopové a kozí maso | 3 000 (2) | 3 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) |09,0505 | ex 0207 | Maso a jedlé droby z drůbeže čísla 0105, čerstvé, chlazené nebo zmrazené, jiné než tučná játra podpoložky 0207 34 | 400 (2) | 400 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |09,0506 | ex 0210 | Vepřové a hovězí maso a jedlé droby, solené, ve slaném nálevu, sušené nebo uzené; jedlé moučky a prášky z vepřového a hovězího masa nebo z vepřových a hovězích drobů | 400 (2) | 400 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |09.4210 | 0401 až 0406 | Mléčné výrobky | 1 000 (2) | 1 000 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) |09,0507 | 0407 00 | Ptačí vejce, ve skořápce | 90 (3) | 95 (3) | 100 (3) | 110 (3) | 120 (3) |09,0508 | ex 0408 | Ptačí vejce, bez skořápky, a žloutky, jiné než nezpůsobilé k lidskému požívání | 200 (2) | 200 (2) | 300 (2) | 300 (2) | 300 (2) |09,0509 | 1001 90 91 | Obyčejná pšenice | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 40 000 (2) | 50 000 (2) |09,0510 | 1003 00 90 | Ječmen | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000


text: (2) | 35 000 (2) | 45 000 (2) |09,0511 | 1005 90 | Kukuřice | 15 000 (2) | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 40 000 (2) |09,0512 | 1601 00 91 a 1601 00 99 | Uzenky, salámy a podobné výrobky z masa, drobů nebo krve; potravinové přípravky na bázi těchto výrobků | 500 (2) | 500 (2) | 600 (2) | 600 (2) | 600 (2) |ex 1602 | Jiné přípravky a konzervy z masa, drobů nebo krve:: - z kohoutů nebo slepic druhu Gallus domesticus, tepelně neupravené, - vepřové, - hovězí, tepelně neupravené. |09,0513 | 1701 99 10 | Bílý cukr | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 45 000 (2) |09,0514 | 2204 21 a 2204 29 | Víno z čerstvých hroznů, mající skutečný objemový obsah alkoholu nepřekračující 15 %, jiné než šumivé víno | 60 000 (4) | 70 000 (4) | 80 000 (4) | 100 000 (4) | 120 000 (4) |(1) Od 1. ledna do 31. prosince, vyjma rok 2008 od prvního dne použitelnosti tohoto nařízení do 31. prosince (2) tuny (čisté hmotnosti). (3) milion jednotek, (4) hektolitry2. Produkty osvobozené od v alorické součásti dovozního claKód KN | Popis |0702 | Rajčata, čerstvá nebo chlazená |0707 | Okurky salátové a nakládačky, čerstvé nebo chlazené |0709 90 70 | Cukety, čerstvé nebo chlazené |0709 90 80 | Artyčoky |0806 | Vinné hrozny, čerstvé nebo sušené |0808 10 | Jablka, čerstvá |0808 20 | Hrušky a kdoule |0809 10 | Meruňky |0809 20 | Třešně a višně |0809 30 | Broskve, včetně nektarinek |0809 40 | Švestky a trnky |PŘÍLOHA IIÚMLUVY UVEDENÉ V ČL. 2 ODST. 1 PÍSM. e)1. Mezinárodní pakt o občanských a politických právech2. Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech3. Mezinárodní úmluva o odstranění všech forem rasové diskriminace4. Úmluva o odstranění všech forem diskriminace žen5. Úmluva proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání6. Úmluva o právech dítěte7. Úmluva o zabránění a trestání zločinu genocidy8. Úmluva o minimálním věku pro přijetí do zaměstnání (č. 138)9. Úmluva o zákazu a okamžitých opatřeních k odstranění nejhorších forem dětské práce (č. 182)10. Úmluva o odstranění nucené práce (č. 105)11. Úmluva o nucené nebo povinné práci (č. 29)12. Úmluva o stejném odměňování pracujících mužů a žen za práci stejné hodnoty (č. 100)13. Úmluva o diskriminaci (zaměstnání a povolání) (č. 111)14. Úmluva o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat (č. 87)15. Úmluva o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat (č. 98)16. Mezinárodní úmluva o potlačování a trestání zločinu apartheidu17. Montrealský protokol o látkách, které poškozují ozónovou vrstvu18. Basilejská úmluva o kontrole pohybu nebezpečných odpadů přes hranice států a jejich zneškodňování19. Stockholmská úmluva o perzistentních organických polutantech20. Úmluva o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a rostlin21. Úmluva o biologické rozmanitosti22. Cartagenský protokol o biologické bezpečnosti23. Kjótský protokol k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu24. Jednotná úmluva Organizace


text: spojených národů o omamných látkách (1961)25. Úmluva Organizace spojených národů o psychotropních látkách (1971)26. Úmluva Organizace spojených národů proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropními látkami (1988)27. Mexická úmluva Organizace spojených národů o boji proti korupciLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY S VÝLUČNÝM DOPADEM NA PŘÍJMOVOU STRÁNKU ROZPOČTU1. NÁZEV NÁVRHU:Nařízení rady o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko a o změně nařízení (ES) č. 980/2005 a rozhodnutí Komise 2005/924/ES2. ROZPOČTOVÉ LINIE:Kapitola a článek: Článek 120Částka zahrnutá do rozpočtu na příslušný rok: 16 431 900 000 (předběžný návrh rozpočtu na rok 2008)3. FINANČNÍ DOPAD( Návrh nemá žádné finanční dopady.( Návrh nemá finanční dopad na výdaje, má však finanční dopad na příjmy s následujícím účinkem:(v milionech EUR na jedno desetinné místo)Rozpočtová linie | Příjmy[8] | 12-měsíční období od dd/mm/rrrr | [rok n] |Článek 120 | 1 125 000,00 EUR | 01/02(01)/2008 | 2008 |Článek 120 | 1 125 000,00 EUR | 01/01/2009 | 2009 |Článek 120 | 1 125 000,00 EUR | 01/01/2010 | 2010 |Článek 120 | 1 125 000,00 EUR | 01/01/2011 | 2011 |Článek 120 | 1 125 000,00 EUR | 01/01/2012 | 2012 |Situace po přijetí opatření |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |Článek ... |Článek ... |4. OPATŘENÍ PROTI PODVODŮMČlánek 10 tohoto nařízení stanoví dočasné pozastavení preferencí, pokud Komise shledá, že existují dostatečné důkazy o podvodu, nesrovnalostech nebo o soustavných nedostatcích při plnění nebo zajišťování plnění pravidel o prokazování původu produktů a souvisejících postupů ze strany Moldavska, jakož i o neposkytnutí správní spolupráce podle čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení. S výhradou postupu vymezeného v článku 10 může Komise přijmout opatření k celkovému nebo částečnému pozastavení preferenčního režimu upraveného tímto nařízením na období nanejvýš šesti měsíců. Na konci této lhůty Komise rozhodne, zda dočasné pozastavení postupem podle čl. 10 odst. 1 ukončí, nebo zda pozastavení prodlouží.5. DALŠÍ POZNÁMKYPodle našeho rozboru finančních důsledků, které přinese přiznání dodatečných autonomních obchodních preferencí Moldavsku, bude z hlediska celních příjmů odhadovaná ztráta představovat hrubou částku přibližně 1 500 000 EUR (čistá částka činí 1 125 000 EUR). Hodnota dovozů z Moldavska v roce 2006 dosáhla přibližně 325 milionů EUR, což představuje 0,03 % celkového objemu dovozů do EU. Kolem 279 milionů EUR neboli 86 % dovozů z Moldavska bylo v roce 2006 propuštěno do EU bezcelně, buď v nulové sazbě pro země mající doložku nejvyšších výhod nebo v nulové sazbě všeobecného systému preferencí. Zboží za zbývajících 46 milionů EUR neboli 14 % bylo dovezeno za použití pozitivních celních sazeb.Pokud jde o zbývající dovozy, které stále podléhají výběru cla, ztráta celních příjmů se bude odvíjet od dovozů zeleninových produktů (třída II) a zpracovaných potravin (třída IV), kde je způsobilost pro přiznání preferencí nižší. Kolem 90 % dovozů z Moldavska ve třídě II představují obiloviny (HS10). Ve třídě IV se jedná hlavně o nápoje, lihoviny a ocet (HS22), které se dovážejí za použití pozitivních cel, přičemž zde dominují dovozy vína. K největším změnám v příjmech z cel tudíž pravděpodobně dojde u dovozů obilovin a vína do EU.Clo z titulu doložky nejvyšších výhod


text: na dotyčné výrobky z obilovin činí 95 EUR/1000 kg pro HS 100190 a 93 EUR/1000 kg pro HS 100300. Avšak současně existují přidružené kvóty plynoucí z doložky nejvyšších výhod ve výši 12 EUR/1000 kg a 16 EUR/1000 kg; tato cla se používají téměř pro veškerý moldavský vývoz obilovin. Dovozní cla EU na víno se odvíjejí od druhu dováženého vína. Přibližně 80 % hodnoty dovážených vín podléhá clu 13,1 EUR/hl. Clo na zbývající dovozy činí 15,4 EUR/hl a 18,6 EUR/hl. Za předpokladu, že v souladu s navrhovaným nařízením budou objemy obilovin (pšenice 26 801 tun, ječmene 23 275 tun) a vína (65 370 hl) dovezené do EU v roce 2006 spadat do bezcelních kvót, odhaduje se potenciální ztráta na příjmech z cel na přibližně 1,5 milionu EUR. Toto číslo představuje méně než 0,5 % celkové hodnoty dovozů z Moldavska do EU a méně než jednu desetinu procenta celkových příjmů z celních sazeb v EU.Zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko může rovněž podpořit vývoz v kategoriích výrobků v předkládaném návrhu zahrnutých, které však nejsou součástí shora uvedeného odhadu, protože hypotetický příjem, který by mohl vzejít z budoucích vývozů, nelze považovat za ztrátu na straně příjmů z celních sazeb.[1] Úř. věst. L 181, 24.6.1998, s. 1.[2] Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 50.[3] Úř. věst. L 169, 30.6.2005, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 606/2007 (Úř. věst. L 141, 2.6.2007, s. 4).[4] Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 214/2007 (Úř. věst. L 62, 1.3.2007, s. 6).[5] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 1).[6] Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48.[7] Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 648/2005 (Úř. věst. L 117, 4.5.2005, s. 13).[8] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (zemědělské dávky, dávky z cukru, cla), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.


text:
 |
 52010PC0236
 Návrh nařízení Rady (EU) č. .../.., kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky /* KOM/2010/0237 konečném znení - NLE 2010/0127 */
 [pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 18.5.2010KOM(2010)236 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republikyDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, (dále jen „základní nařízení“) při řízení týkajícím se dovozu určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Komise uložila nařízením (ES) č. 1247/2009 prozatímní antidumpingová opatření na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu řízení v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |3. Právní stránka návrhu |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 8. dubna 2009 zahájila Komise antidumpingové řízení týkající se dovozu určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky. Šetřením byl zjištěn dumping dotčeného výrobku, který způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že uložení antidumpingových opatření není v rozporu se zájmem Unie. Na základě toho byla nařízením Komise (ES) č. 1247/2009 uložena prozatímní opatření. Přiložený návrh nařízení Rady se zakládá na konečných zjištěních o dumpingu, újmě, příčinných souvislostech a zájmu Společenství. Šetření následující po uložení prozatímních opatření potvrdilo hlavní prozatímní zjištění. Proto se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení a uložila konečná opatření. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, neboť podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhovaný nástroj: nařízení Rady. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |4. Rozpočtové důsledky |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie. |NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla a o


text: konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1. POSTUP1.1. Prozatímní opatření(1) Komise nařízením (ES) č. 1247/2009[2] (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).(2) Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět podaný Evropským sdružením pro kovy (European Association of Metals, EUROMETAUX) (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby drátů z molybdenu v Unii.(3) Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období šetření“). Analýza trendů významných pro posouzení újmy se týkala období od března 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).1.2. Následný postup(4) Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být vyslechnuty. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.(5) Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly vyjádřit k poskytnutým informacím.2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK(6) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 14. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.3. DUMPING3.1. Status tržního hospodářství – individuální zacházení(7) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ke zjištěním o statutu tržního hospodářství a individuálním zacházení, potvrzuje se tímto 18. až 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.3.2. Běžná hodnota(8) Po zveřejnění prozatímních zjištění spolupracující vyvážející výrobce zpochybnil použití vývozních cen z USA do ostatních zemí (včetně Unie) jako základu pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Místo toho navrhl použít cenu skutečně zaplacenou nebo cenu, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, protože se domnívá, že běžná hodnota stanovená na tomto základě by vedla k nižšímu dumpingovému rozpětí pro ČLR.(9) Tentýž výrobce tvrdil, že běžná hodnota by měla být upravena směrem dolů, aby byla zohledněna větší efektivnost, které se těší jako vertikálně integrovaný výrobce, v porovnání s žadatelem nebo výrobcem ve srovnatelné zemi, kteří nemají těžební zařízení na hlavní surovinu, molybdenovou rudu.(10) Vzhledem k prvnímu tvrzení je třeba poznamenat, že používání cen zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, v Unii,


text: představuje možnost stanovenou v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, která se uplatní pouze tehdy, pokud nelze použít ostatní možnosti uvedené v tomto článku. Jelikož při tomto řízení spolupracoval výrobce ze třetí země a bylo tedy možné uplatnit možnost ceny třetí země s tržním hospodářstvím, za niž se výrobek prodává do jiných zemí, neexistuje právní odůvodnění pro uplatnění poslední možnosti stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. a). Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.(11) Vzhledem k druhému tvrzení je třeba poznamenat, že spolupracující výrobce neposkytl žádné důkazy prokazující, že úroveň integrace výrobce je faktorem, který má vliv na ceny a srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.(12) Některé strany zpochybnily výběr výrobce ve srovnatelné zemi vzhledem ke skutečnosti, že společnost v USA je dceřinou společností žadatele. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že skutečnost, že společnost v navržené srovnatelné zemi je ve spojení s žadatelem, nevylučuje, že obdržené informace jsou důvěryhodné a ověřitelné.(13) Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k běžné hodnotě, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 24. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení.3.3. Vývozní cena(14) Protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se vývozní ceny, potvrzuje se tímto 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.3.4. Srovnání(15) Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení činí 5 % a představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobce zpochybnil způsob, jakým byla tato úprava uplatněna, a tvrdil, že by měla být vypočítána spíše jako faktor snižující vývozní cenu.(16) Vzhledem k tomuto tvrzení je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení odmítnuto.(17) Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.3.5. Dumpingová rozpětí(18) Na základě výše uvedeného se tímto potvrzuje celostátní dumpingové rozpětí ve výši 68,4 % stanovené v 28. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.4. ÚJMA4.1. Výroba v Unii(19) Je třeba připomenout, že v zájmu ochrany důvěrných obchodních informací jediného výrobce v Unii, který plně spolupracoval, jsou veškeré níže uvedené číselné údaje související s citlivými informacemi indexovány nebo uvedeny v určitém rozpětí.(20) Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k výrobě v Unii, potvrzuje se tímto 30. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.4.2. Vymezení výrobního odvětví Unie(21) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.(22) Pokud jde o 33. bod odůvodnění prozatímního nařízení, je třeba poznamenat, že na základě připomínek, které obdržela jedna zúčastněná strana, byla zjištěna tisková chyba. Účetní období („ÚO“) 2005 výrobce v Unii zahrnuje období od 1. března 2005 do 28. února 2006, a nikoliv období od 1. března 2004 do 28. února 2005, jak je


text: uvedeno v tomto bodě odůvodnění. Začátkem pro posouzení újmy byl tedy ve skutečnosti březen 2005.4.3. Spotřeba v Unii(23) Je třeba připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena připočtením objemu prodeje známých výrobců v Unii k veškerému dovozu ze třetích zemí podle údajů Eurostatu. Dále se připomíná, že jelikož kód KN, pod nímž je dotčený výrobek deklarován, zahrnuje rovněž jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, a jelikož neexistují zvláštní dovozní statistiky pouze pro dotčený výrobek, byly údaje Eurostatu upraveny v souladu s metodou navrženou v podnětu. Tato metoda je založena na srovnání hodnot dovozu z ČLR s hodnotami prodeje výrobců v Unii.(24) Nicméně v prozatímní fázi korespondovaly použité údaje o dovozu s kalendářními roky, zatímco objemy prodejů známých výrobců byly založeny na účetních obdobích. Jedna zúčastněná strana poukázala na tento rozdíl v období použitém pro stanovení spotřeby a tvrdila, že také dovozy by měly vycházet z účetních období.(25) Toto tvrzení se mělo za platné, a proto byly údaje Eurostatu upraveny, aby odpovídaly stejným obdobím, a to účetním obdobím. V důsledku toho byly údaje o spotřebě v Unii uvedené v tabulce 1 prozatímního nařízení upraveny takto (nové údaje tak, jak jsou uvedeny zde v tabulce 1):Tabulka 1Spotřeba v Unii | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |Tuny | 403 | 396 | 430 | 396 | 358 |Index 2005=100 | 100 | 98 | 107 | 98 | 89 |(26) Celkový objem spotřeby drátu z molybdenu v Unii se za posuzované období snížil o 11 %. Poptávka v roce 2006 mírně klesla o 2 % a v roce 2007 vzrostla o 9 %, načež v roce 2008 a v posuzovaném období poklesla v souvislosti s negativním dopadem hospodářské krize.4.4. Dovoz do Evropské unie z ČLR4.4.1. Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu(27) Po přijetí argumentu uvedeného výše v (25). bodě odůvodnění následuje níže tabulka s revidovanými celkovými objemy dovozu, podíly na trhu a cenami čínských drátů z molybdenu na trhu Unie v posuzovaném období. Je třeba poznamenat, že tato revize neměla vliv na objem dovozu z dotčené země během období šetření.Tabulka 2Celkový dovoz z ČLR | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |Tuny | 42 | 56 | 87 | 100 | 97 |Index 2005=100 | 100 | 133 | 207 | 238 | 231 |Podíl na trhu Index 2005=100 | 100 | 136 | 194 | 243 | 261 |Ceny (v EUR/t) Index | 53 202 100 | 62 198 117 | 56 046 105 | 51 512 97 | 50 892 96 |Zdroj: Eurostat a údaje uvedené v podnětu(28) Z revidovaných údajů ve výše uvedené tabulce 2 vyplývá, že celkově se trendy v objemu dovozu z dotčené země a jejich podíl na trhu uvedené v tabulce 36. bodu odůvodnění prozatímního nařízení nezměnily. Dumpingový dovoz z ČLR se významně zvýšil ze 42 tun v roce 2005 na 100 tun v roce 2008, tj. více než dvojnásobně. Po nejvyšší hodnotě, jíž bylo dosaženo v roce 2008, tento dovoz během období šetření klesal


text: v souladu s vývojem spotřeby Unie. Podíl dumpingového dovozu na trhu se navíc v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobil.(29) Nicméně revidované údaje týkající se průměrných cen dovozu vykazují nyní mezi rokem 2005 a obdobím šetření klesající tendenci. Bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období klesly průměrné ceny dovozu z ČLR o 4 %.4.4.2. Cenové podbízení(30) Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k cenovému podbízení, potvrzuje se tímto 39. a 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.4.5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie(31) Připomíná se, že v souladu s 41. bodem odůvodnění prozatímního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.(32) Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.(33) Po přijetí prozatímního nařízení a po drobné úpravě spotřeby Unie ve výše uvedené tabulce 1 byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu revidován následovně, zatímco objem prodeje a průměrné prodejní ceny zůstaly beze změn:Tabulka 32005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |Objem prodeje na trhu Unie Index | 100 | 99 | 92 | 75 | 68 |Podíl na trhu Index | 100 | 101 | 86 | 76 | 77 |Průměrné prodejní ceny Index | 100 | 86 | 96 | 95 | 92 |(34) Jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se v posuzovaném období významně snížil o 32 %. Tento pokles významně převýšil pokles spotřeby, která, jak je uvedeno níže v tabulce 2, klesla za stejné období o 11 %. To vedlo k významnému poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu o 23 % za stejné období.(35) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k vývoji prodejních cen, zásob, zaměstnanosti a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 46. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.(36) Závěr o tom, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, jak se uvádí v 58. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se rovněž potvrzuje.5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST5.1. Účinek dumpingového dovozu(37) V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo v prozatímní fázi zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu v takové míře, že ji lze považovat za podstatnou.(38) Připomíná se, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie se časově shodovalo s prudkým nárůstem dumpingového dovozu z ČLR. Po zavedení prozatímních opatření a po revizích údajů o dovozu pocházejícího z ČLR, jak je uvedeno výše v 25. bodě odůvodnění, objem dovozu a podíl čínských vývozců na trhu se mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než zdvojnásobil.(39) V důsledku revizí dovozní ceny dumpingového dovozu klesly v průběhu posuzovaného období o 4 %, ale byly i nadále nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a cenové podbízení dosáhlo v průběhu období šetření 30 až 35 %. Výrobní odvětví


text: Unie následně čelilo cenovému tlaku čínských vývozců trvalejšího rázu, aby zůstalo na trhu Unie konkurenceschopné.(40) Jedna zúčastněná strana zpochybnila existenci příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Argumentovala tím, že neexistuje souvislost mezi finančními výsledky výrobního odvětví Unie a prudkým nárůstem dumpingového dovozu. Zdůraznila, že zatímco dovoz z ČLR v roce 2007 v porovnání s předchozími obdobími podstatně vzrostl, výrobní odvětví Unie se v tomto roce dostalo ze ztráty do zisku.(41) V této souvislosti je třeba za prvé uvést, že mezi rokem 2005 a obdobím šetření se dovoz více než zdvojnásobil, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie podstatně klesl o 32 %, což vedlo ke ztrátě podílu na trhu ve výši 33 % v témže období. Všechny ostatní ukazatele újmy, například výroba, využití kapacity, investice, ziskovost a peněžní tok, zároveň vykazovaly v průběhu tohoto období výrazné klesající tendence. Za druhé šetření ukázala, že slabé výsledky výrobního odvětví Unie souvisely se snížením cen ve snaze získat zpět důležité zákazníky ztracené díky čínským vývozcům. Pokud jde o rok 2007, výrobní odvětví Unie pokračovalo ve svých pokusech získat zpět své zákazníky úsilím o racionalizaci s cílem udržet nízké pořizovací náklady a být schopno konkurovat nízkým cenám dumpingového dovozu. Proto se závěry uvedené v 63. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení považují za platné, a toto tvrzení tedy muselo být odmítnuto.(42) Na základě výše uvedených skutečností lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl během období šetření značně negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.5.2. Účinek jiných činitelů(43) Připomíná se, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i ostatní činitelé, konkrétně vývoj poptávky, vývoj nákladů výrobního odvětví Unie, jeho vývozní výkonnost a konečně možný dopad dovozu z jiných zemí.(44) Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné činitele, konkrétně i) zmenšení poptávky v důsledku hospodářské krize a změn v technologiích a ii) vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie.(45) Pokud jde o pokles spotřeby, je třeba poznamenat, že objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl podstatně více (-32 %) než činil pokles spotřeby Unie (-11 %), což vedlo ke ztrátě podílu na trhu ve výši 33 %. Zároveň se výrazně zvýšil podíl čínských vývozců na trhu, který se více než zdvojnásobil. Proto se má za to, že závěr uvedený v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení lze potvrdit, a toto tvrzení tedy muselo být odmítnuto.(46) Pokud jde o vývozní výkonnost, vývozní prodej výrobního odvětví Unie opravdu vykazoval klesající tendence z důvodů uvedených v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (tj. v souladu s nepříznivou celosvětovou situací automobilového odvětví od roku 2008). Nicméně šetřením bylo prokázáno, že prodej na vývoz nebyl hlavní obchodní činností výrobního odvětví Unie, jelikož tento prodej nikdy nepřesáhl 17 % jeho prodeje Unie v posuzovaném období. Avšak co je důležitější, kromě 71. a 72. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je třeba poznamenat, že jeho prodejní ceny na vývozním trhu zůstaly nad prodejními cenami v rámci Unie. Jakýkoliv negativní dopad způsobený poklesem objemu prodeje na vývoz je


text: tudíž považován za velmi omezený. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.(47) Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 67. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení.6. ZÁJEM UNIE6.1. Zájem výrobního odvětví Unie(48) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 83. až 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.6.2. Zájem dovozců, obchodníků a uživatelů v Unii(49) Připomíná se, že navzdory skutečnosti, že bylo kontaktováno mnoho stran, míra spolupráce dovozců, obchodníků a uživatelů při šetření v prozatímní fázi byla velmi nízká. Připomíná se, že v prozatímní fázi plně spolupracoval pouze jeden obchodník se sídlem v Německu a jeden uživatel se sídlem v Itálii.(50) Spolupracující uživatel namítal, že v analýze zájmu Unie provedené v prozatímní fázi byl podceněn negativní vliv antidumpingových opatření na jeho podnikání, a tvrdil, že by opravdu měl problém přenést zvýšení nákladů na své zákazníky.(51) Připomíná se, že podíl činnosti týkající se dotčeného výrobku na činnosti tohoto uživatele činí 15 až 25 % jeho celkové činnosti. Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření potvrdila, že dopad na celkový zisk společnosti by byl omezený. Tento uživatel má v segmentu zahrnujícím dotčený výrobek silné postavení, zejména pokud jde o spolehlivost a zajištění dodávek pro své zákazníky. Tato skutečnost naznačuje, že tento uživatel bude pravděpodobně schopen přenést přinejmenším část zvýšení nákladů na své zákazníky. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.(52) Po zveřejnění prozatímního nařízení se přihlásili dva uživatelé a jeden dovozce a namítali, že uložení antidumpingového cla bude mít negativní dopad na jejich činnost.(53) Podle údajů poskytnutých jedním z těchto dvou uživatelů představuje segment zahrnující dráty z molybdenu 10 až 20 % jeho celkové činnosti. Na základě poskytnutých informací existují náznaky, že zatímco uložení antidumpingového cla bude mít pravděpodobně negativní vliv na část jeho činnosti zahrnující dráty z molybdenu, byl by tento uživatel stále ziskový. Pokud jde o druhého uživatele, nebyla poskytnuta žádná data, která by odůvodnila jeho tvrzení.(54) Pokud jde o dovozce, je třeba poznamenat, že poskytnul pouze celkové základní informace, na základě nichž se zdá, že dovoz drátů z molybdenu z ČLR činil 10 až 20 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Pokud jde o podíl činnosti s molybdenem v poměru k celkové činnosti společnosti, činí méně než 7 %. Na základě dostupných informací lze tedy dojít k závěru, že zatímco antidumpingová opatření by měla negativní dopad na segment podnikání zahrnující dráty z molybdenu, celkový dopad na celou činnost společnosti by byl omezený.(55) Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se tímto 93. až 96. bod odůvodnění zjištění a závěrů prozatímního nařízení.6.3. Narušení hospodářské soutěže a obchodu(56) Po zveřejnění prozatímního nařízení se přihlásily některé strany a namítaly, že antidumpingová opatření povedou k omezené hospodářské soutěži na trhu Unie.(57) Pokud jde o toto tvrzení, je třeba zopakovat, že jelikož antidumpingové clo by obnovilo rovné podmínky, čínský dovoz by pravděpodobně nadále přicházel na trh Unie, nikoliv však za ceny působící újmu. Mimoto se připomíná, že existují určité alternativní zdroje dodávek. Nebyly poskytnuty žádné


text: podložené důkazy zpochybňující platnost tohoto závěru, a proto se tímto potvrzují závěry uvedené v 97. až 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.6.4. Závěr týkající se zájmu Unie(58) Na základě výše uvedeného se potvrzuje, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel z dovozu drátů z molybdenu pocházejících z ČLR.7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ7.1. Úroveň pro odstranění újmy(59) Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 101. až 104. bod odůvodnění prozatímního nařízení.7.2. Konečná opatření(60) Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené dumpingovým dovozem, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí. V tomto případě by měla být sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy, tj. 64,3 %.(61) Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.7.3. Závazky(62) Jeden čínský spolupracující vyvážející výrobce vyjádřil ochotu nabídnout cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.(63) Nicméně této společnosti nebyl přiznán ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení a obecným postupem Komise je, že v takovém případě závazky neakceptuje, jelikož nelze individuálně stanovit celní rozpětí. Proto nebylo možné vzít cenový závazek blíže v úvahu.7.4. Konečný výběr prozatímního cla(64) Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je považováno za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód TARIC 8102 96 00 10).2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 64,3 %.3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.Článek 2Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení Komise (ES) č. 1247/2009 na dovoz drátu z molybdenu, obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód TARIC 8102 96 00 10) a pocházejícího z Čínské lidové republiky, se s konečnou platností vyberou.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda [1] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[2] Úř. věst. L 336, 18.12.2009, s. 16.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 2.6.2021
 COM(2021) 282 final
 2021/0137(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 Smlouva o fungování Evropské unie stanoví, že členské státy považují své hospodářské politiky a podporu zaměstnanosti za záležitost společného zájmu a koordinují své činnosti v rámci Rady. Dále stanoví, že Rada přijme hlavní zásady politiky zaměstnanosti (článek 148), a upřesňuje, že hlavní zásady musí být slučitelné s hlavními směry hospodářských politik (článek 121).
 Zatímco hlavní směry hospodářských politik zůstávají v platnosti jakoukoli dobu, hlavní směry politik zaměstnanosti se musí vypracovávat každý rok. Tyto hlavní směry politik byly poprvé přijaty společně („integrovaný balíček“) v roce 2010 a bezprostředně přispívají k plnění strategie Evropa 2020. Integrované hlavní směry zůstaly až do roku 2014 stabilní. V roce 2015 byly přijaty revidované integrované hlavní směry. V roce 2018 byly hlavní směry politik zaměstnanosti sladěny se zásadami evropského pilíře sociálních práv, který v listopadu 2017 vyhlásil Evropský parlament, Rada a Komise a jehož cílem je podpořit reformy na vnitrostátní úrovni a sloužit jako vodítko pro obnovený proces konvergence v celé Evropě. V roce 2019 zůstaly tyto hlavní směry beze změn. V roce 2020 byly sladěny tak, aby zahrnovaly prvky související s důsledky krize COVID-19, zelenou a digitální transformací a cíli udržitelného rozvoje OSN.
 Spolu s hlavními směry hospodářských politik se hlavní směry politik zaměstnanosti předkládají jako rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (část II integrovaných hlavních směrů) a poskytují základ pro doporučení pro jednotlivé země v příslušných oblastech.
 Všeobecné cíle a priority obsažené v hlavních směrech politik zaměstnanosti zůstávají v platnosti. Podle čl. 148 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie musí být platnost hlavních směrů politik zaměstnanosti pro rok 2021 potvrzena rozhodnutím Rady po konzultaci s Evropským parlamentem, Evropským hospodářským a sociálním výborem, Výborem regionů a Výborem pro zaměstnanost.
 „Hlavní směry politik zaměstnanosti“ jsou tyto:
 Hlavní směr 5: Podpora poptávky po pracovní síle
 Hlavní směr 6: Zlepšení nabídky práce a přístupu k zaměstnání, dovednostem a kompetencím
 Hlavní směr 7: Zlepšení fungování trhů práce a zvýšení účinnosti sociálního dialogu
 Hlavní směr 8: Prosazování rovných příležitostí pro všechny, podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě
 2021/0137 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 148 odst. 2 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu
 1
 ,
 s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru
 2
 ,
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů
 3
 ,
 s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost
 4
 ,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Členské státy a Unie mají pracovat na rozvoji koordinované strategie zaměstnanosti, a zejména na podpoře kvalifikace, vzdělání a přizpůsobivosti pracovníků a na zaměření trhů práce na budoucnost a jejich schopnosti reagovat na hospodářské změny, aby dosáhly cílů plné zaměstnanosti a společenského pokroku, vyváženého růstu a vysokého stupně ochrany a zlepšování kvality životního prostředí stanovených v článku 3 Smlouvy o Evropské unii. Členské státy mají považovat podporu zaměstnanosti


text:
za záležitost společného zájmu a koordinovat své odpovídající činnosti v rámci Rady s přihlédnutím k vnitrostátním zvyklostem, které se týkají odpovědnosti sociálních partnerů.
 (2)Unie má bojovat proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci, podporovat sociální spravedlnost a ochranu, rovnost žen a mužů, solidaritu mezi generacemi a ochranu práv dětí. Při vymezování a provádění svých politik a činností má Unie přihlížet k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany, bojem proti chudobě a sociálnímu vyloučení, vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání a ochranou lidského zdraví, jak je stanoveno v článku 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
 (3)Unie v souladu se Smlouvou o fungování EU vytvořila a provádí nástroje pro koordinaci politik zaměřené na hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti. V rámci těchto nástrojů tvoří hlavní směry politik zaměstnanosti členských států (dále jen „hlavní směry“) stanovené v příloze rozhodnutí Rady (EU) 2020/1512(
 5
 ) spolu s hlavními směry hospodářských politik členských států a Unie stanovenými v doporučení Rady (EU) 2015/1184(
 6
 ) integrované hlavní směry. Jejich cílem je poskytnout vodítka pro provádění politik v členských státech a v Unii a zároveň odrážet vzájemnou provázanost mezi členskými státy. Výsledný soubor koordinovaných evropských a vnitrostátních politik a reforem má poskytnout vhodnou celkovou kombinaci udržitelné hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti, která by měla přinést pozitivní vedlejší dopady.
 (4)Hlavní směry jsou v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, stávajícími právními předpisy Unie a různými iniciativami Unie, včetně doporučení Rady ze dne 30. října 2020(
 7
 ), doporučení Rady ze dne 15. února 2016(
 8
 ), doporučení Rady ze dne 19. prosince 2016(
 9
 ), doporučení Rady ze dne 15. března 2018(
 10
 ), doporučení Rady ze dne 22. května 2018 o klíčových kompetencích pro celoživotní učení(
 11
 ), doporučení Rady ze dne 22. května 2019(
 12
 ), doporučení Rady ze dne 8. listopadu 2019(
 13
 ), doporučení Rady ze dne 10. března 2014(
 14
 ), doporučení Rady ze dne 24. listopadu 2020(
 15
 ), doporučení Komise ze dne 4. března 2021 o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (EASE)(
 16
 ) a [doporučení Rady, kterým se zavádí evropská záruka pro děti(
 17
 )].
 (5)Evropský semestr kombinuje jednotlivé nástroje v souhrnném rámci pro integrovanou mnohostrannou koordinaci a dohled nad hospodářskými politikami a politikami zaměstnanosti. Při sledování cíle environmentální udržitelnosti, produktivity, spravedlnosti a stability začleňuje evropský semestr zásady evropského pilíře sociálních práv a jeho nástroje pro monitorování, srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů, a předpokládá intenzivní zapojení sociálních partnerů, občanské společnosti a dalších zúčastněných stran. Podporuje plnění cílů udržitelného rozvoje. Politiky zaměstnanosti a hospodářské politiky Unie a členských států by měly jít ruku v ruce s přechodem Evropy na klimaticky neutrální, environmentálně udržitelnou a digitální ekonomiku a zlepšovat konkurenceschopnost, zajišťovat přiměřené pracovní podmínky, podporovat inovace, prosazovat sociální spravedlnost a rovné příležitosti, jakož i řešit nerovnosti a regionální rozdíly.
 (6)Změna klimatu a výzvy v oblasti životního prostředí, globalizace, digitalizace, umělá inteligence, práce na dálku, ekonomika platforem a demografické změny přemění evropské ekonomiky a společnosti. Unie a její členské státy by měly spolupracovat


text:
na účinném řešení těchto strukturálních faktorů a podle potřeby přizpůsobit stávající systémy, a to s ohledem na úzkou provázanost ekonomik a trhů práce členských států a souvisejících politik. To vyžaduje koordinovaná, ambiciózní a účinná politická opatření jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni, jež budou v souladu se Smlouvou o fungování EU a s ustanoveními Unie, která se týkají správy ekonomických záležitostí. Tato politická opatření by měla zahrnovat podporu udržitelných investic, obnovený závazek provádět v náležité posloupnosti reformy, které posilují hospodářský růst, vytváření kvalitních pracovních míst, produktivitu, přiměřené pracovní podmínky, sociální a územní soudržnost, vzestupnou konvergenci, odolnost a naplňování fiskální odpovědnosti. Měla by kombinovat opatření na straně nabídky a poptávky, a to s přihlédnutím k jejich dopadu na životní prostředí, zaměstnanost a sociální situaci.
 (7)Evropský parlament, Rada a Komise vyhlásily evropský pilíř sociálních práv(
 18
 ) (dále jen „pilíř“). Pilíř tvoří dvacet zásad a práv na podporu dobře fungujících a spravedlivých trhů práce a systémů sociálního zabezpečení, které jsou rozděleny do tří kategorií: rovné příležitosti a přístup na trh práce, spravedlivé pracovní podmínky a sociální ochrana a začleňování. Tyto zásady a práva udávají směr strategii Unie a zajišťují, aby přechod ke klimatické neutralitě a environmentální udržitelnosti, digitální transformace a demografické změny byly sociálně vyvážené a spravedlivé. Pilíř se svým doprovodným srovnávacím přehledem sociálních ukazatelů představují referenční rámec pro monitorování výsledků členských států v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti, pro podporu reforem na státní, regionální a místní úrovni a pro sladění „sociálního aspektu“ a „aspektu trhu“ v současné moderní ekonomice, mimo jiné prosazováním sociální ekonomiky. Dne 4. března 2021 předložila Komise akční plán pro provádění evropského pilíře sociálních práv(
 19
 ) zahrnující ambiciózní, ale realistické hlavní cíle a doplňkové dílčí cíle v oblasti zaměstnanosti, dovedností a vzdělávání a v sociální oblasti pro rok 2030.
 (8)Dne 8. května 2021 vedoucí představitelé EU na sociálním summitu v Portu(
 20
 ) uznali evropský pilíř sociálních práv za základní prvek oživení a poukázali na to, že jeho provádění podpoří Unii v její snaze o digitální, zelenou a spravedlivou transformaci a přispěje k dosažení vzestupné sociální a hospodářské konvergence i k řešení demografických výzev. Zdůraznili, že sociální rozměr, sociální dialog a aktivní zapojení sociálních partnerů jsou základem vysoce konkurenceschopného sociálně tržního hospodářství. Členské státy shledaly, že Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv předložený Komisí poskytuje užitečné pokyny pro provádění pilíře, a to i v oblasti zaměstnanosti, dovedností, zdraví a sociální ochrany. Uvítaly nové hlavní cíle EU pro rok 2030 v oblasti zaměstnanosti (78 % obyvatelstva ve věku 20–64 let by mělo být zaměstnáno), dovedností (60 % všech dospělých osob by se mělo každý rok účastnit odborné přípravy) a snižování chudoby (nejméně o 15 milionů osob včetně pěti milionů dětí) a revidovaný srovnávací přehled sociálních ukazatelů, které pomohou sledovat pokrok při provádění zásad pilíře sociálních práv v rámci koordinace politik v souvislosti s evropským semestrem. Kromě toho konstatovaly, že zatímco se Evropa postupně zotavuje z pandemie COVID-19, bude zapotřebí se přeorientovat z ochrany pracovních míst na jejich vytváření a zkvalitňování, a zdůraznily, že provádění


text:
zásad evropského pilíře sociálních práv bude mít klíčový význam pro to, aby se v rámci inkluzivního oživení zajistilo vytváření většího počtu a kvalitnějších pracovních míst pro všechny. Členské státy rovněž zdůraznily, že je důležité pozorně sledovat – i na nejvyšší úrovni – pokrok dosažený při provádění evropského pilíře sociálních práv a hlavních cílů EU pro rok 2030.
 (9)Reformy trhu práce, včetně vnitrostátních mechanismů stanovování mezd, by se měly řídit vnitrostátní praxí v oblasti sociálního dialogu s cílem zajistit spravedlivé mzdy umožňující důstojnou životní úroveň a udržitelný růst. Měly by rovněž poskytnout potřebný prostor pro široké posouzení socioekonomických otázek, včetně zlepšení udržitelnosti, konkurenceschopnosti, inovací, vytváření kvalitních pracovních míst, pracovních podmínek, chudoby pracujících, vzdělávání a dovedností, veřejného zdraví a začleňování a reálných příjmů. Členské státy a Unie by měly zajistit, aby byly dopady krize COVID-19 na sociální a ekonomickou oblast a na oblast zaměstnanosti zmírněny a aby uvedené transformace byly vyvážené a sociálně spravedlivé. Mělo by se pokračovat v podpoře oživení a úsilí o vytvoření inkluzivní a odolné společnosti, v níž jsou občané chráněni, jsou schopni předjímat a zvládat změny a mohou se aktivně podílet na životě společnosti a na fungování ekonomiky. Aby bylo možno podpořit přechod na trhu práce, je nutné, aby byl přijat ucelený soubor aktivních politik trhu práce, který by zahrnoval dočasné pobídky k zaměstnávání i k přechodům, jakož i politická opatření zaměřená na dovednosti a lepší služby v oblasti zaměstnanosti, jak je zdůrazněno v doporučení Komise (EU) o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (EASE).
 (10)Je třeba řešit diskriminaci ve všech jejích formách, zajistit rovnost žen a mužů a podporovat zaměstnanost mladých lidí. Dále je třeba zajistit přístup a příležitosti pro všechny a snížit chudobu a sociální vyloučení, mimo jiné u dětí, a to zejména zajištěním účinného fungování trhů práce a přiměřených a inkluzivních systémů sociální ochrany a odstraněním překážek omezujících účast na vzdělávání a odborné přípravě a na trhu práce, rovněž prostřednictvím investic do předškolního vzdělávání a péče a do digitálních dovedností. Včasný a rovný přístup k finančně dostupným službám dlouhodobé péče a zdravotní péče, včetně prevence a podpory zdravotní péče, jsou obzvláště důležité s ohledem na krizi COVID-19 a v kontextu stárnoucí společnosti. Ve větším rozsahu by měl být využíván potenciál osob se zdravotním postižením přispívat k hospodářskému růstu a sociálnímu rozvoji. Na pracovních místech v Unii se objevují nové hospodářské a obchodní modely a také se mění pracovněprávní vztahy. Členské státy by měly zajistit, aby pracovněprávní vztahy vyplývající z nových forem práce zachovávaly a posilovaly sociální model Evropy.
 (11)Integrované hlavní směry by měly být základem pro doporučení pro jednotlivé země, která může Rada členským státům podat. Vzhledem ke komplexní politické povaze plánů pro oživení a odolnost, která je zaměřena na budoucnost, a ke skutečnosti, že všechny členské státy tyto plány předložily, nebylo v roce 2021 nutné, aby Komise navrhla doporučení pro jednotlivé země. Komise nicméně navrhla doporučení týkající se rozpočtové situace členských států v roce 2021, jak předpokládá Pakt o stabilitě a růstu.
 (12)Členské státy by měly plně využívat iniciativy REACT-EU(
 21
 ) posilující


text:
fondy politiky soudržnosti do roku 2023, Evropský sociální fond plus, nový Nástroj pro oživení a odolnost(
 22
 ) a další fondy Unie, včetně Fondu pro spravedlivou transformaci a Programu InvestEU, s cílem podpořit zaměstnanost, sociální investice, sociální začlenění, přístupnost, příležitosti pro prohlubování dovedností a změnu kvalifikace pracovních sil, celoživotní učení a vysoce kvalitní vzdělávání a odbornou přípravu pro všechny, včetně digitální gramotnosti a dovedností. I když jsou integrované hlavní směry určeny členským státům a Unii, měly by se provádět ve spolupráci se všemi státními, regionálními a místními orgány, do níž by se měly intenzivně zapojovat parlamenty, jakož i sociální partneři a zástupci občanské společnosti.
 (13)Výbor pro zaměstnanost a Výbor pro sociální ochranu by měly v souladu se svými příslušnými mandáty vyplývajícími ze Smlouvy sledovat provádění příslušných politik s ohledem na hlavní směry politik zaměstnanosti. Uvedené výbory a další přípravné orgány Rady zapojené do koordinace hospodářských a sociálních politik by měly úzce spolupracovat. Politický dialog mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí, zejména pokud jde o hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, by měl být zachován.
 (14)Byl konzultován Výbor pro sociální ochranu,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států stanovené v příloze rozhodnutí Rady (EU) 2020/1512 zůstávají platné i pro rok 2021 a členské státy je zohlední ve svých politikách zaměstnanosti a programech reforem.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. C, , s. .
 (2)
 Úř. věst. C, , s. .
 (3)
 Úř. věst. C, , s. .
 (4)
 Úř. věst. C, , s. .
 (5)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2020/1512 ze dne 13. října 2020 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 344, 19.10.2020, s. 22).
 (6)
 Doporučení Rady (EU) 2015/1184 ze dne 14. července 2015 o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Evropské unie (Úř. věst. L 192, 18.7.2015, s. 27).
 (7)
 Doporučení Rady ze dne 30. října 2020 o mostu k pracovním místům – posílení záruk pro mladé lidi a o nahrazení doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruk pro mladé lidi, 2020/C 372/01 (Úř. věst. C 372, 4.11.2020, s. 1).
 (8)
 Doporučení Rady ze dne 15. února 2016 o začleňování dlouhodobě nezaměstnaných osob na trh práce (Úř. věst. C 67, 20.2.2016, s. 1).
 (9)
 Doporučení Rady ze dne 19. prosince 2016 o cestách prohlubování dovedností: nové příležitosti pro dospělé (Úř. věst. C 484, 24.12.2016, s. 1).
 (10)
 Doporučení Rady ze dne 15. března 2018 o Evropském rámci pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu (Úř. věst. C 153, 2.5.2018, s. 1).
 (11)
 Doporučení Rady ze dne 22. května 2018 o klíčových kompetencích pro celoživotní učení (Úř. věst. C 189, 4.6.2018, s. 1).
 (12)
 Doporučení Rady ze dne 22. května 2019 o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče (Úř. věst. C 189, 5.6.2019, s. 4).
 (13)
 Doporučení Rady ze dne 8. listopadu 2019 o přístupu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných k sociální ochraně (Úř. věst. C 387, 15.11.2019, s. 1).
 (14)
 Doporučení Rady ze dne 10. března


text:
2014 k rámci kvality stáží (Úř. věst. C 88, 27.3.2014, s. 1).
 (15)
 Doporučení Rady ze dne 24. listopadu 2020 o odborném vzdělávání a přípravě pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost, 2020/C 417/01 (Úř. věst. C 417, 2.12.2020, s. 1).
 (16)
 Doporučení Komise (EU) 2021/402 ze dne 4. března 2021 o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (EASE), C/2021/1372 (Úř. věst. L 80, 8.3.2021, s. 1).
 (17)
 ...
 (18)
 Interinstitucionální vyhlášení evropského pilíře sociálních práv (Úř. věst. C 428, 13.12.2017, s. 10).
 (19)
 Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv (COM(2021) 102 final).
 (20)
 Evropská rada,
 Portské prohlášení
 , 8. května 2021.
 (21)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2221 ze dne 23. prosince 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jde o dodatečné zdroje a prováděcí opatření na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a při přípravě zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU) (Úř. věst. L 437, 28.12.2020, s. 30).
 (22)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).


text:
 |
 52014PC0542
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 55/2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavskou republiku /* COM/2014/0542 final - 2014/0250 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Evropská unie a Moldavská republika podepsaly
 dne 27. června 2014 dohodu o přidružení, jejíž
 součástí je zřízení prohloubené a komplexní zóny volného obchodu. V
 rámci jednání o dohodě o přidružení a o prohloubené a komplexní
 zóně volného obchodu přijala Moldavská republika ambiciózní program
 politického přidružení a další hospodářské integrace s EU. Solidního
 pokroku dosáhla rovněž v oblasti sbližování právních předpisů
 země s právními předpisy a normami EU.
 Moldavská republika měla a stále má
 potíže s vývozem ovoce a zeleniny na některé své tradiční trhy,
 což ohrožuje její hospodářské oživení a proces reforem energicky
 prováděných moldavskou vládou. Zemědělské odvětví představuje
 okolo 40 % hospodářství Moldavské republiky a zahradnické
 odvětví je jeho významnou součástí, neboť zaměstnává
 přibližně 250 000 osob (tj. zhruba 10 % aktivní populace),
 které žijí převážně ve venkovských oblastech a obdělávají
 střední až menší rodinné pozemky. Úroveň vývozu zahradnických produktů
 navíc v posledních letech poklesla a jakýkoli další významný pokles by měl
 neúměrně negativní dopad nejen na hospodářství, ale také na
 společnost jako celek.
 V rámci prohloubené a komplexní zóny volného
 obchodu se Unie zavázala plně liberalizovat přístup řady
 druhů čerstvého ovoce a zeleniny na trh až do určitých
 objemů, které byly stanoveny nad tradičním moldavským vývozem do
 Unie. Vzhledem k tomu, že řada produktů má v současnosti
 dočasně vážné potíže s přístupem na tradiční vývozní trhy
 Moldavské republiky, navrhuje Evropská komise pro dovoz těchto
 produktů z Moldavské republiky dočasně rozšířit
 přístup na svůj plně liberalizovaný trh, a umožnit tak jejich
 uvádění na trh v Unii.
 Navrhovaná změna nařízení Rady (ES)
 č. 55/2008 zavádí tři nové bezcelní kvóty pro čerstvá jablka,
 čerstvé stolní hrozny a čerstvé švestky. Poněvadž platnost
 režimu autonomních obchodních preferencí vyprší na konci roku 2015, je tato
 změna časově omezenou reakcí na bezprostřední potřeby
 klíčových vývozních produktů, které byly zasaženy nepříznivými
 dopady (tj. jablka, švestky a stolní hrozny).
 2. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Právním základem návrhu je čl. 207 odst.
 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 3. ROZPOČTOVÉ
 DŮSLEDKY
 Navrhovaná změna nařízení má pro
 rozpočet EU zanedbatelné důsledky. Celkový dovoz z Moldavské
 republiky do EU v roce 2013 představoval 0,1 % celkového dovozu do
 EU. Zatímco zhruba 90 % celkového dovozu z Moldavské republiky vstupuje do
 EU bezcelně, dovoz čerstvých jablek, čerstvých švestek a
 čerstvých stolních hroznů z Moldavské republiky pod vstupní cenou
 představoval méně než 0,01 % celkového dovozu těchto
 produktů z celého světa do EU.
 Odpovídající ztráta celních příjmů
 by tak měla na vlastní zdroje EU omezený dopad. Ačkoli jsou
 navrhované bezcelní kvóty významně vyšší než současný dovoz
 těchto tří produktů z Moldavské republiky, neočekává se, že
 naplnění těchto kvót Moldavskou republikou významně navýší podíl
 Moldavské republiky na celkovém dovozu dotčených produktů do EU.
 2014/0250 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY,
 kterým se mění nařízení Rady (ES)
 č. 55/2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro
 Moldavskou republiku


text:
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA
 EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování
 Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 v souladu s řádným
 legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Nařízením Rady (ES)
 č. 55/2008[1]
 byl zaveden zvláštní režim autonomních obchodních preferencí pro Moldavskou
 republiku. Uvedený režim uděluje všem produktům pocházejícím z
 Moldavské republiky neomezený přístup na trh Unie s výjimkou
 některých zemědělských produktů uvedených v příloze
 I uvedeného nařízení, pro které jsou stanoveny omezené úlevy buď ve
 formě osvobození od cla v mezích celních kvót, nebo snížením celních
 sazeb.
 (2) V rámci evropské
 politiky sousedství (dále jen „EPS“), akčního plánu EPS mezi EU a
 Moldavskem a Východního partnerství přijala Moldavská republika ambiciózní
 program politického přidružení a další hospodářské integrace s Unií.
 Moldavská republika již také dosáhla solidního pokroku v oblasti sbližování
 právních předpisů země s právními předpisy a normami Unie.
 (3) Dne 27. června 2014 byla
 podepsána dohoda o přidružení mezi Unií a Moldavskou republikou, jejíž
 součástí je zřízení prohloubené a komplexní zóny volného obchodu a
 která se prozatímně použije ode dne 1. září 2014.
 (4) Zvláštní režim autonomních
 obchodních preferencí nadále platí do dne 31. prosince 2015.
 (5) Aby bylo podpořeno úsilí
 Moldavské republiky v souladu s cíli stanovenými v EPS, Východním partnerství a
 dohodě o přidružení a aby byl jejímu vývozu čerstvých jablek,
 čerstvých švestek a čerstvých stolních hroznů poskytnut
 atraktivní a spolehlivý trh, je třeba stanovit další úlevy pro dovoz
 těchto produktů z Moldavské republiky do Unie, a to na základě
 bezcelních kvót.
 (6) Je také nutné změnit
 některé kódy KN uvedené v příloze tohoto nařízení za účelem
 zohlednění změn přílohy I nařízení Rady (EHS) č.
 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a
 o společném celním sazebníku[2]
 prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1001/2013[3].
 (7) Aby mohly hospodářské
 subjekty tyto další úlevy využívat co nejdříve, mělo by toto
 nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním
 věstníku Evropské unie.
 (8) Vzhledem k sezónnosti
 dotčených produktů je vhodné uplatnit tyto další úlevy ode dne 1.
 srpna 2014.
 (9) Nařízení (ES) č.
 55/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Tabulka 1 v příloze I nařízení (ES)
 č. 55/2008 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto
 nařízení.
 Článek 2
 Toto nařízení vstupuje v platnost dnem
 vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne 1. srpna 2014.
 Toto nařízení je závazné
 v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských
 státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 FINANČNÍ VÝKAZ || FinancSt/2014 JE/ks/2755352 6.9.2014.1
 || DATUM: 28/07/2014
 1. || ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: Kapitola 12 – Cla a ostatní poplatky || PROSTŘEDKY: B 2014: 16 185,6 mil. EUR
 2. || NÁZEV: Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 55/2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavskou republiku.
 3. || PRÁVNÍ ZÁKLAD: Smlouva o fungování Evropské unie, zejména čl. 207 odst. 2 uvedené smlouvy.
 4.


text:
|| CÍLE: Dále liberalizovat dovoz některých produktů odvětví ovoce a zeleniny z Moldavské republiky do EU.
 5. || FINANČNÍ DOPADY || V OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) || BĚŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK 2014 (v milionech EUR) || NÁSLEDUJÍCÍ ROZPOČTOVÝ ROK 2015 (v milionech EUR)
 5.0 || VÝDAJE – FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU EU (NÁHRADY/INTERVENCE) – VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ – JINÝCH SUBJEKTŮ || – || – || –
 5.1 || PŘÍJMY – VLASTNÍ ZDROJE EU (DÁVKY/CLA) – VNITROSTÁTNÍ || – || – || –
 || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019
 5.0.1 || ODHADOVANÉ VÝDAJE || – || – || – || –
 5.1.1 || ODHADOVANÉ PŘÍJMY || – || – || – || –
 5.2 || METODA VÝPOČTU: –
 POZNÁMKY: Většina produktů v současnosti dovážených z Moldavské republiky do EU již využívá obchodní preference díky stávajícím autonomních obchodním opatřením. Tento návrh bude mít dopad na vybrané dovozní clo. Vzhledem k velmi omezenému dováženému množství však tento dopad bude omezený, momentálně jej nicméně nelze přesně kvantifikovat. Navrhovaná změna nařízení má pro rozpočet EU zanedbatelné důsledky. Celkový dovoz z Moldavské republiky do EU v roce 2013 představoval 0,1 % celkového dovozu do EU. Zatímco zhruba 90 % celkového dovozu z Moldavské republiky vstupuje do EU bezcelně, dovoz čerstvých jablek, čerstvých švestek a čerstvých stolních hroznů z Moldavské republiky pod vstupní cenou představoval méně než 0,01 % celkového světového dovozu těchto produktů do EU. Odpovídající ztráta celních příjmů by tak měla na vlastní zdroje EU omezený dopad. Ačkoli jsou navrhované bezcelní kvóty významně vyšší než současný dovoz těchto tří produktů z Moldavské republiky, neočekává se, že naplnění těchto kvót Moldavskou republikou významně navýší podíl Moldavské republiky na celkovém dovozu dotčených produktů do EU.
 [1] Nařízení Rady (ES) č. 55/2008 ze dne 21.
 ledna 2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko
 a o změně nařízení (ES) č. 980/2005
 a rozhodnutí Komise 2005/924/ES (Úř. věst. L 20, 24.1.2008, s.
 1.)
 [2] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.
 [3] Úř. věst. L 290, 31.10.2013, s. 1.
 PŘÍLOHA
 „1.
 Produkty, na něž se vztahují roční bezcelní kvóty
 Pořadové číslo || Kód KN || Popis || 2008 (1) || 2009 (1) || 2010 (1) || 2011 (1) || 2012 (1) || 2013 (1) || 2014 (1) || 2015 (1)
 09.0504 || 0201 až 0204 || Čerstvé, chlazené a zmrazené hovězí, vepřové, skopové a kozí maso || 3 000 (2) || 3 000 (2) || 4 000 (2) || 4 000 (2) || 4 000 (2) || 4 000 (2) || 4 000 (2) || 4 000 (2)
 09.0505 || ex 0207 || Maso a jedlé droby z drůbeže čísla 0105, čerstvé, chlazené nebo zmrazené, jiné než tučná játra podpoložky 0207 34 || 400 (2) || 400 (2) || 500 (2) || 500 (2) || 500 (2) || 500 (2) || 500 (2) || 500 (2)
 09.0506 || ex 0210 || Vepřové a hovězí maso a jedlé droby, solené, ve slaném nálevu, sušené nebo uzené; jedlé moučky a prášky z vepřového a hovězího masa nebo z vepřových


text:
a hovězích drobů || 400 (2) || 400 (2) || 500 (2) || 500 (2) || 500 (2) || 500 (2) || 500 (2) || 500 (2)
 09.4210 || 0401 až 0406 || Mléčné výrobky || 1 000 (2) || 1 000 (2) || 1 500 (2) || 1 500 (2) || 1 500 (2) || 1 500 (2) || 1 500 (2) || 1 500 (2)
 09.0507 || 0407 00 || Ptačí vejce, ve skořápce || 90 (3) || 95 (3) || 100 (3) || 110 (3) || 120 (3) || 120 (3) || 120 (3) || 120 (3)
 09.0508 || ex 0408 || Ptačí vejce, bez skořápky, a žloutky, jiné než nezpůsobilé k lidskému požívání || 200 (2) || 200 (2) || 300 (2) || 300 (2) || 300 (2) || 300 (2) || 300 (2) || 300 (2)
 09.0515 || 0806 10 10 || Čerstvé stolní hrozny || – || – || – || – || – || – || 10 000 (2) (4) || 10 000 (2)
 09.0516 || 0808 10 80 || Čerstvá jablka (kromě jablek k výrobě moštu, volně ložených, od 16. září do 15. prosince) || – || – || – || – || – || – || 40 000 (2) (4) || 40 000 (2)
 09.0517 || 0809 40 05 || Čerstvé švestky || – || – || – || – || – || – || 10 000 (2) (4) || 10 000 (2)
 09.0509 || 1001 91 20 1001 91 90 1001 99 || Ostatní špalda (jiná než špalda k setí), obyčejná pšenice a sourež || 25 000 (2) || 30 000 (2) || 35 000 (2) || 40 000 (2) || 50 000 (2) || 55 000 (2) || 60 000 (2) || 65 000 (2)
 09.0510 || 1003 90 00 || Ječmen || 20 000 (2) || 25 000 (2) || 30 000 (2) || 35 000 (2) || 45 000 (2) || 50 000 (2) || 55 000 (2) || 60 000 (2)
 09.0511 || 1005 90 || Kukuřice || 15 000 (2) || 20 000 (2) || 25 000 (2) || 30 000 (2) || 40 000 (2) || 45 000 (2) || 50 000 (2) || 55 000 (2)
 09.0512 || 1601 00 91 a 1601 00 99 || Uzenky, salámy a podobné výrobky z masa, drobů nebo krve; potravinové přípravky na bázi těchto výrobků || 500 (2) || 500 (2) || 600 (2) || 600 (2) || 600 (2) || 600 (2) || 600 (2) || 600 (2)
 ex 1602 || Jiné přípravky a konzervy z masa, drobů nebo krve: – z kohoutů nebo slepic druhu Gallus domesticus, tepelně neupravené, – z domácích vepřů, – hovězí, tepelně neupravené || || || || || ||
 09.0513 || 1701 99 10 || Bílý cukr || 15 000 (2) || 18 000 (2) || 26 000 (2) || 34 000 (2) || 34 000 (2) || 34 000 (2) || 34 000 (2) || 34 000 (2)
 (1)


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0530
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 19.9.2007KOM(2007) 530 v konečném znění2007/0197 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se zřizuje Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů(předložená Komisí) {SEK(2007) 1179}{SEK(2007) 1180}DŮVODOVÁ ZPRÁVAElektřina a plyn představují srdce evropského blahobytu. Bez konkurenčního a účinného evropského trhu s elektřinou a plynem budou evropští občané za jednu ze svých nejzákladnějších denních potřeb platit nadměrnou cenu. Trh s elektřinou a plynem je rovněž zásadně důležitý pro konkurenceschopnost Evropy, neboť energie je důležitým vstupem pro evropský průmysl.Dále platí, že konkurenční a účinný trh s elektřinou a plynem je podmínkou pro řešení otázky změny klimatu. Pouze s fungujícím trhem je možné vyvinout účinně fungující mechanismus obchodování s emisemi a odvětví obnovitelné energie splňující ambiciózní cíl, na kterém se dohodla Evropská rada, tedy zajistit, aby v roce 2020 pocházelo 20 % energie v EU z obnovitelných zdrojů.Konkurenční trh s elektřinou a plynem v rámci celé EU je nakonec klíčový i pro zajištění bezpečnosti dodávek energie v Evropě, neboť pouze na celoevropském a konkurenčním trhu se mohou objevovat směrodatné signály pro investice a právě takový trh nabízí spravedlivý přístup k síti pro všechny potenciální investory a poskytuje skutečné a účinné pobídky jak pro provozovatele sítí, tak pro výrobce, aby investovali miliardy eur, jak to bude v EU během následujících dvou desetiletí potřeba.Proces liberalizace trhu s elektřinou a plynem byl zahájen asi před 10 lety. Během těchto 10 let se mnoha občanům Evropy dostalo výhod vyplývajících z většího výběru a větší hospodářské soutěže, stejně jako lepších služeb a bezpečnosti. Posouzení, které provedla Komise a evropské energetické regulační orgány, však prokázalo, že proces rozvoje skutečně konkurenčních trhů není ani zdaleka u konce. V praxi se až příliš velkému množství občanů a podniků v EU možnosti skutečné volby dodavatele nedostává. Fragmentace trhu podél hranic jednotlivých států, vysoká míra vertikální integrace a vysoká koncentrace trhu představují základ neexistence skutečného vnitřního trhu.Od června 2003, kdy vstoupily v platnost současné směrnice o elektřině a plynu, Komise neustále sledovala jejich používání a účinky na trh a byla v pravidelném kontaktu se všemi dotčenými zúčastněnými stranami. Komise zejména každoročně zveřejňovala svoji srovnávací zprávu o provádění vnitřního trhu s elektřinou a plynem. Uspořádala florentské Elektroenergetické regulační fórum a madridské Plynárenské regulační fórum, kde se pravidelně scházeli zástupci ministerstev, vnitrostátních regulačních orgánů, Komise, provozovatelů přenosových a přepravních soustav, dodavatelů, obchodníků, spotřebitelů, odborů, uživatelů sítí a energetických burz.Na konci roku 2005 vyzvalo zasedání Evropské rady v Hampton Court k vypracování evropské energetické politiky. V návaznosti na tuto výzvu zveřejnila Komise dne 8. března 2006 Zelenou knihu o vývoji společné, soudržné evropské energetické politiky. Veřejné konzultace přinesly 1680 odpovědí. Již v roce 2005 zahájila Komise šetření podmínek hospodářské soutěže na trzích s plynem a elektřinou. Energetické šetření poskytlo odpovědi na obavy, které vyjadřovali spotřebitelé a noví účastníci v odvětví a které se týkaly rozvoje velkoobchodních trhů s plynem a elektřinou a omezené možnosti výběru, kterou spotřebitelé mají. Závěrečná zpráva o šetření byla Komisí přijata společně s komplexním souborem opatření s cílem navrhnout novou energetickou politiku pro


text: Evropu dne 10. ledna 2007.Sdělení Komise ze dne 10. ledna 2007 s názvem „Energetická politika pro Evropu“[1] zdůraznilo význam dotvoření vnitřního trhu s elektřinou a zemním plynem. Vycházelo z komplexní zprávy o vnitřním trhu, z konečných výsledků odvětvového šetření podmínek hospodářské soutěže a hloubkových přezkumů situace vnitrostátních trhů s elektřinou a plynem. Komise zároveň provedla posouzení dopadu, kterým hodnotila možnosti politiky týkající se dotvoření vnitřního trhu s plynem a elektřinou. Posouzení dopadu zahrnovalo i konzultace se zúčastněnými stranami. Organizace s kořeny v 19 zemích vyplnily celkem 339 dotazníků. 73 dotazníků bylo navíc přijato od organizací, které nemají napojení na konkrétní zemi. Byly provedeny pohovory s dalšími 56 zúčastněnými stranami, především se společnostmi, které by mohly být zasaženy oddělením majetku či přísnějšími požadavky na průhlednost.Zasedání Evropské rady konané na jaře 2007 vyzvalo Komisi, aby navrhla další opatření, jako například:- účinné oddělení dodavatelských a výrobních činností od provozování sítě;- další harmonizaci pravomocí a větší nezávislost vnitrostátních energetických regulačních orgánů;- vytvoření nezávislého mechanismu pro spolupráci vnitrostátních regulačních orgánů;- vytvoření mechanismu pro provozovatele přenosových nebo přepravních soustav, kterým by mohli zlepšit koordinaci provozování sítí a jejich zabezpečení, přeshraniční obchod a provoz sítě; a- vyšší průhlednost operací na energetickém trhu.Evropská rada také zdůraznila potřebu posílit zabezpečení dodávek v duchu solidarity mezi členskými státy.Evropský parlament ve svém usnesení o perspektivách vnitřního trhu se zemním plynem a elektřinou přijatém dne 10. července 2007 vyjádřil společné energetické politice jednoznačnou politickou podporu, s tím, že „oddělení vlastnictví je nejúčinnější nástroj pro nediskriminační podporu investic do infrastruktury, spravedlivý přístup k síti pro nové účastníky a průhlednost trhu“. Parlament však zdůraznil, že jsou nezbytná i další opatření a že rozdíly mezi trhem s elektřinou a zemním plynem mohou vyžadovat odlišné úpravy provádění. Parlament rovněž vyzval k silnější „spolupráci mezi vnitrostátními regulačními orgány na úrovni EU prostřednictvím orgánu EU, což je jedním ze způsobů, jak více rozvíjet evropské metody regulace přeshraničních záležitostí“.Rada evropských energetických regulačních orgánů (CEER) přivítala sdělení Komise ze dne 10. ledna a jednoznačně podpořila výzvu volající po nových právních předpisech EU, které projekt jednotného energetického trhu obnoví. 6. června 2007 zveřejnily evropské energetické regulační orgány sadu šesti studií přijímajících stanovisko k hlavním otázkám nových energetických právních předpisů. Podpořily zejména návrhy Komise v oblasti posíleného nezávislého regulačního dohledu na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU a v oblasti účinného oddělení přenosových nebo přepravních sítí. Regulační orgány jasně doporučily, aby oddělení vlastnictví přenosových nebo přepravních soustav v zásadě odpovídalo modelu vyžadovanému novými právními předpisy EU a aby platilo jak pro elektřinu, tak pro plyn.Tyto prvky byly plně brány v úvahu při přípravě současných návrhů, které jsou shrnuty níže.1. ÚčINNÉ ODDěLENÍ DODAVATELSKÝCH A VÝROBNÍCH čINNOSTÍ OD PROVOZOVÁNÍ SÍTě1.1. Stávající ustanovení o oddělení nejsou dostatečná pro zajištění dobře fungujícího trhuStávající právní předpisy požadují, aby bylo provozování sítě právně a funkčně odděleno od dodavatelských a výrobních činností. Členské státy tento požadavek splnily za použití různých organizačních struktur. Několik členských států založilo pro provozování sítě zcela oddělenou společnost, zatímco jiné vytvořily právní subjekt v rámci integrované společnosti. Požadavek právního a funkčního oddělení znamenal pozitivní příspěvek