text:
součásti a příslušenství, kromě:
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako produkt
 nebo
 výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 40 % ceny produktu ze závodu
 ex 9506
 Golfové hole a jejich části a součásti
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako produkt. Pro výrobu hlavic golfových holí však lze použít nahrubo tvarované bloky
 ex kapitola 96
 Různé výrobky, kromě:
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako produkt
 nebo
 výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 9601 a 9602
 Slonovina, kost, želvovina, rohovina, parohy, korály, perleť a jiný živočišný řezbářský materiál, opracovaný, a výrobky z těchto materiálů (včetně výrobků získaných tvarováním).
 Opracované rostlinné nebo nerostné řezbářské materiály a výrobky z těchto materiálů; výrobky tvarované nebo vyřezávané z vosku, parafínu, stearinu, přírodního kaučuku nebo přírodních pryskyřic nebo z modelovacích past a jiné tvarované nebo vyřezávané výrobky, jinde neuvedené ani nezahrnuté; netvrzená opracovaná želatina (jiná než čísla 3503) a výrobky z netvrzené želatiny
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla
 9603
 Košťata, smetáčky, štětce, štětky, kartáče a kartáčky (včetně těch, které tvoří části a součásti strojů, přístrojů nebo vozidel), ruční mechanická košťata bez motoru, mopy a oprašovadla; připravené kartáčové svazečky k výrobě kartáčnických výrobků; malířské podložky a válečky, stěrky (jiné než stírací válečky)
 Výroba, v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 9605
 Cestovní soupravy pro osobní toaletu, šití nebo čištění obuvi nebo oděvů
 Každá položka soupravy musí splňovat pravidlo, které by pro ni platilo, kdyby nebyla zařazena do soupravy. Lze však použít nepůvodní předměty za předpokladu, že jejich celková hodnota nepřesahuje 15 % ceny soupravy ze závodu
 9606
 Knoflíky, stiskací knoflíky a patentky, formy na knoflíky a ostatní části a součásti těchto výrobků; knoflíkové polotovary
 Výroba:
 – z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako produkt
 a
 – v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 9608
 Kuličková pera; popisovače, značkovače a zvýrazňovače s plstěným nebo jiným pórovitým hrotem; plnicí pera s perem a jiná plnicí pera; rydla pro rozmnožovače; patentní tužky; násadky na pera, držátka na tužky a podobné výrobky; části a součásti (včetně ochranných uzávěrů a příchytek) těchto výrobků, jiné než výrobky čísla 9609
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako produkt. Lze však použít psací pera a špičky pro pera zařazené do stejného čísla
 9612
 Pásky do psacích strojů a podobné barvicí pásky napuštěné tiskařskou černí nebo jinak připravené k předávání otisků, též na cívkách nebo v kazetách; razítkové polštářky, též napuštěné, též v krabičkách
 Výroba:
 – z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako produkt
 a
 – v níž hodnota všech použitých materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu
 9613 20
 Plynové kapesní zapalovače, znovu naplnitelné
 Výroba, v níž celková hodnota použitých materiálů čísla 9613 nepřesahuje 30 % ceny produktu ze závodu
 9614
 Dýmky (včetně dýmkových hlav) a doutníkové nebo cigaretové špičky a jejich části a součásti
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla
 Kapitola 97
 Umělecká díla,


text:
sběratelské předměty a starožitnosti
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako produkt
 ________________
 PŘÍLOHA B (a)
 DODATEK K PŘÍLOZE B
 Společná ustanovení
 1.
 Pro níže popsané produkty mohou platit rovněž následující pravidla namísto pravidel stanovených v příloze B pro produkty pocházející ze Singapuru; jsou však omezeny roční kvótou.
 2.
 Prohlášení o původu vyhotovené podle této přílohy obsahuje toto prohlášení v angličtině: „Derogation – Annex B(a) of Protocol Concerning the definition of the concept of 'originating products' and methods of administrative cooperation of the EU-Singapore FTA“.
 3.
 Produkty mohou být v rámci této výjimky dováženy do Unie pod podmínkou prohlášení podepsaného schváleným vývozcem, které potvrdí, že dotčené produkty splňují podmínky výjimky.
 4.
 V Unii spravuje veškerá množství uvedená v této příloze Evropská komise, která přijme veškerá správní opatření, jež považuje za vhodná pro jejich účinné řízení v souvislosti s platnými právními předpisy Unie.
 5.
 Kvóty uvedené v níže uvedené tabulce bude spravovat Evropská komise podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“. Množství vyvážená ze Singapuru do Unie v rámci těchto výjimek budou vypočtena na základě dovozu do Unie.
 Kód HS
 Popis produktu
 Způsobilá operace
 Roční kvóta vývozu ze Singapuru do Unie v tunách
 ex 1601 00
 Uzenky z kuřecího masa, vepřového masa a čerstvých jater (腊肠)
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako produkt
 500
 ex 1602 32
 ex 1602 41
 ex 1602 49
 ex 1602 50
 Konzervovaný luncheon meat z vepřového, kuřecího a hovězího masa (午餐肉)
 různé typy chlazených kýt
 Samosa z mletého hovězího nebo kuřecího masa (萨莫萨三角饺)
 Taštičky plněné drůbežím masem (水饺)
 Kuřecí taštičky Shaomai (烧卖)
 Kuřecí lepkavá rýže (糯米饭)
 Kuřecí a vepřové nitky (肉松)
 Kuřecí taštičky Gyoza
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako produkt
 ex 1603 00
 Zavařovaná kuřecí esence ve sklenicích (鸡精)
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako produkt
 ex 1604.20
 ex 1604.20
 ex 1604.16
 Rybí kuličky s kari z rybího masa, kari, pšeničného škrobu, soli, cukru a směsi koření
 Čtyřbarevné závitky z rybího masa, surimi, chaluh, tofu, rostlinného oleje, cukru, soli, bramborového škrobu, glutamátu sodného a přísad pro ochucení
 Kořeněné křupavé sardele (ančovičky) (sambal ikan bilis) ze sardelí (ančoviček), cibule, chilli pasty, tamarind, pasty z fermentovaných krevet (belachan), hnědého cukru a soli
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako produkt
 400
 ex 1605.10
 ex 1605.90
 ex 1605.20
 ex 1605.20
 ex 1605.20
 ex 1605.30
 Krabí kuličky z pšeničného škrobu, soli, cukru, směsi koření, krabího masa a náplně
 Sépiové kuličky ze sépiové náplně, pšeničného škrobu, soli, cukru a směsi koření
 Krevetové taštičky (Hargow) z krevet, pšeničného škrobu, tapioky, vody, jarní cibule, zázvoru, cukru a soli
 Taštičky Shaomai z krevet (převážně), kuřecího masa, kukuřičného škrobu, rostlinného oleje, černého pepře, sezamového oleje a vody
 Smažené krevetí taštičky wonton z krevet, soli, oleje, cukru, zázvoru, pepře, vajec, octa a sójové omáčky
 Kuličky s humří příchutí: sépiové maso, rybí maso a krabí maso
 Výroba z materiálů kteréhokoli čísla, kromě materiálů stejného čísla jako produkt
 350
 ________________
 PŘÍLOHA C
 Materiály vyňaté z kumulace
 PODLE

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
čl. 3 odst. 2
 Harmonizovaný systém
 Popis materiálů
 0207
 Maso a jedlé droby z drůbeže čísla 0105, čerstvé, chlazené nebo zmrazené
 ex 0210
 Maso a jedlé droby z drůbeže, solené, ve slaném nálevu, sušené nebo uzené
 Kapitola 03
 Ryby a korýši, měkkýši a jiní vodní bezobratlí
 0709 51
 ex 0710 80
 0711 51
 0712 31
 Houby, čerstvé nebo chlazené, zmrazené, prozatímně konzervované, sušené
 0710 40
 2005 80
 Kukuřice cukrová
 1006
 Rýže
 ex 1102 90
 ex 1103 19
 ex 1103 20
 ex 1104 19
 ex 1108 14
 ex 1108 19
 Moučky, krupice, krupička, pelety, zrna rozválcovaná nebo ve vločkách, tapiokový škrob, rýžový škrob
 1604 a 1605
 Přípravky nebo konzervy z ryb; kaviár a kaviárové náhražky připravené z rybích jiker; korýši, měkkýši a jiní vodní bezobratlí, upravení nebo v konzervách
 1701 a 1702
 Třtinový nebo řepný cukr a chemicky čistá sacharóza a ostatní cukry, umělý med a karamel
 ex 1704 90
 Cukrovinky, neobsahující kakao, jiné než žvýkací guma
 ex 1806 10
 Kakaový prášek obsahující 65 % nebo více hmotnostních sacharózy/isoglukózy
 1806 20
 Čokoláda a ostatní potravinové přípravky obsahující kakao jiné než kakaový prášek
 ex 1901 90
 Ostatní potravinové přípravky obsahující méně než 40 % hmotnostních kakaa, jiné než sladový výtažek, obsahující méně než 1,5 % mléčných tuků, 5 % sacharózy nebo isoglukózy, 5 % glukózy nebo škrobu
 2003 10
 Houby, připravené nebo konzervované jinak než v octě nebo kyselině octové
 ex 2101 12
 Přípravky na bázi kávy
 ex 2101 20
 Přípravky na bázi čaje nebo maté
 ex 2106 90
 Potravinové přípravky, jinde neuvedené ani nezahrnuté, jiné než bílkovinné koncentráty a bílkovinné texturované látky: Sirupy, s přísadou aromatických látek nebo barviva, jiné než sirupy z isoglukózy, laktózy, glukózy a maltodextrinu; přípravky obsahující více než 1,5 % mléčných tuků, 5 % sacharózy nebo isoglukózy, 5 % glukózy nebo škrobu
 ex 3302 10
 Směsi vonných látek používané k výrobě nápojů, obsahující všechny aromatické složky charakterizující nápoj a obsahující více než 1,5 % mléčných tuků, 5 % sacharózy nebo isoglukózy, 5 % glukózy nebo škrobu
 3302 10 29
 Přípravky používané k výrobě nápojů, obsahující všechny aromatické složky charakterizující nápoj, jiné než o skutečném obsahu alkoholu přesahujícím 0,5 % objemových, obsahující více než 1,5 % hmotnostních mléčných tuků, 5 % hmotnostních sacharózy nebo isoglukózy, 5 % hmotnostních glukózy nebo škrobu
 ________________
 PŘÍLOHA D
 PRODUKTY UVEDENÉ V ČL. 3 ODST. 9, V PŘÍPADĚ KTERÝCH SE MATERIÁLY POCHÁZEJÍCÍ Z NĚKTERÉ ZE ZEMÍ ASEAN POVAŽUJÍ ZA MATERIÁLY POCHÁZEJÍCÍ ZE SMLUVNÍ STRANY
 Kód HS
 Popis
 2710
 Minerální oleje a oleje ze živičných nerostů, jiné než surové; přípravky jinde neuvedené ani nezahrnuté, obsahující nejméně 70 % hmotnostních nebo více minerálních olejů nebo olejů ze živičných nerostů, jsou-li tyto oleje základní složkou těchto přípravků; odpadní oleje
 2711
 Ropné plyny a jiné plynné uhlovodíky
 2906
 Cyklické alkoholy a jejich halogen-, sulfo-, nitro- nebo nitrosoderiváty
 2909
 Ethery, etheralkoholy, etherfenoly, etheralkoholfenoly, alkoholperoxidy, etherperoxidy, ketoperoxidy (chemicky definované i nedefinované) a jejich halogen-, sulfo-, nitro- nebo nitrosoderiváty
 2910
 Epoxidy, epoxyalkoholy, epoxyfenoly a epoxyethery s tříčlenným kruhem a jejich halogen-, sulfo-, nitro- nebo nitrosoderiváty
 2912–2914
 Aldehydy, též s jinou


text:
kyslíkatou funkcí; cyklické polymery aldehydů; paraformaldehyd
 Halogen-, sulfo-, nitro- nebo nitrosoderiváty výrobků čísla 2912
 Ketony a chinony, též s jinou kyslíkatou funkcí, a jejich halogen-, sulfo-, nitro- nebo nitrosoderiváty
 2920
 Estery ostatních anorganických kyselin nekovů (kromě esterů halogenovodíků) a jejich soli; jejich halogen-, sulfo-, nitro- nebo nitrosoderiváty
 2922
 Aminosloučeniny s kyslíkatou funkcí
 2930
 Organické sloučeniny síry
 2933
 Heterocyklické sloučeniny pouze s dusíkatým(i) heteroatomem (heteroatomy)
 2934
 Nukleové kyseliny a jejich soli, chemicky definované i nedefinované; ostatní heterocyklické sloučeniny
 2935
 Sulfonamidy
 2942
 Ostatní organické sloučeniny
 3215
 Tiskařské barvy, inkousty a tuše všech druhů, též koncentrované nebo tuhé
 3301
 Vonné silice (též deterpenované), včetně pevných a absolutních; pryskyřice; extrahované olejové pryskyřice; koncentráty vonných silic v tucích, nevysychavých olejích, voscích nebo podobných látkách, získané enfleuráží nebo macerací; vedlejší terpenické produkty vznikající při deterpenaci silic; vodné destiláty a vodné roztoky vonných silic
 4010
 Dopravníkové nebo hnací pásy a řemeny, z vulkanizované pryže
 8408
 Vznětové pístové motory s vnitřním spalováním (dieselové motory nebo motory s žárovou hlavou)
 8412
 Ostatní motory a pohony
 8483
 Převodové hřídele (včetně vačkových a klikových hřídelí) a kliky; ložisková pouzdra a ložiskové pánve; ozubená soukolí a ozubené převody; pohybové šrouby s kuličkovou nebo válečkovou maticí; převodovky, převodové skříně a jiné měniče rychlosti, včetně měničů krouticího momentu; setrvačníky a řemenice, včetně kladnic pro kladkostroje; spojky a hřídelové spojky (včetně kardanových kloubů)
 8504
 Elektrické transformátory, statické měniče (například usměrňovače) a induktory
 8506
 Galvanické články a baterie
 8518
 Mikrofony a jejich stojany; reproduktory, též vestavěné; sluchátka všech druhů, též kombinovaná s mikrofonem, a soupravy (sady) sestávající z mikrofonu a jednoho nebo více reproduktorů; elektrické nízkofrekvenční zesilovače; elektrické zesilovače zvuku
 8523
 Disky, pásky, energeticky nezávislá polovodičová paměťová zařízení, „čipové karty“ a jiná média pro záznam zvuku nebo jiného fenoménu, též nenahraná, včetně matric a galvanických otisků pro výrobu disků, avšak s výjimkou výrobků kapitoly 37
 8546
 Elektrické izolátory z jakéhokoliv materiálu
 8547
 Izolační části a součásti pro elektrické stroje, přístroje nebo zařízení, vyrobené zcela z izolačních materiálů nebo jen s jednoduchými, do materiálu vlisovanými drobnými kovovými součástmi (například s objímkami se závitem), sloužícími výhradně k připevňování, jiné než izolátory čísla 8546; elektrické instalační trubky a jejich spojky z obecných kovů, s vnitřní izolací
 9005
 Binokulární a monokulární dalekohledy a jiné optické teleskopy a jejich podstavce a rámy; ostatní astronomické přístroje a jejich podstavce a rámy, avšak s výjimkou radioastronomických přístrojů
 9006
 Fotografické přístroje (jiné než kinematografické); přístroje a žárovky pro bleskové světlo pro fotografické účely, kromě výbojek čísla 8539
 9011
 Sdružené optické mikroskopy, včetně mikroskopů pro mikrofotografii, mikrokinematografii nebo mikroprojekci
 9013
 Zařízení s kapalnými krystaly, která nejsou výrobky specifičtěji zahrnutými v jiných číslech; lasery, jiné než laserové diody; ostatní optické přístroje a nástroje, jinde v této kapitole neuvedené ani nezahrnuté
 9025
 Hydrometry (hustoměry) a podobné plovoucí přístroje, teploměry, pyrometry (žároměry), barometry, vlhkoměry a psychrometry, též s registračním zařízením, a jakékoliv kombinace těchto přístrojů
 ________________
 PŘÍLOHA E
 ZNĚNÍ PROHLÁŠENÍ O PŮVODU
 Prohlášení o původu, jehož znění je uvedeno níže, musí být vyhotoveno v souladu s poznámkami pod čarou. Poznámky pod čarou však není třeba uvádět.
 Bulharské znění


text:
Износителят на продуктите, обхванати от този документ (разрешение No ... от митница или от друг компетентен държавен орган (1)) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... (2) преференциален произход.
 Španělské znění
 El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera o de la autoridad gubernamental competente n° ... (1)) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).
 České znění
 Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení celního nebo příslušného vládního orgánu ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
 Dánské znění
 Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes eller den kompetente offentlige myndigheds tilladelse nr. ... (1)) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
 Německé znění
 Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligung der Zollbehörde oder der zuständigen Regierungsbehörde Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte Ursprungswaren ... (2) sind.
 Estonské znění
 Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti või pädeva valitsusasutuse luba nr. ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.
 Řecké znění
 Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου ή της καθύλην αρμόδιας αρχής, υπ ́αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
 Anglické znění
 The exporter of the products covered by this document (customs or competent governmental authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... preferential origin (2).
 Francouzské znění
 L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière ou de l'autorité gouvernementale compétente n° ... (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).
 Chorvatské znění
 Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.
 Italské znění
 L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale o dell'autorità governativa competente n. ... (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
 Lotyšské znění
 Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas vai kompetentu valsts iestāžu pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemottur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme no ... (2).
 Litevské znění
 Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės arba kompetentingos viešosios valdžios institucijos liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.
 Maďarské znění
 A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1) vagy az illetékes kormányzati szerv által kiadott engedély száma: ...) kijelentem, hogy eltérő jelzs hiányában az áruk kedvezményes ... származásúak (2).
 Maltské znění
 L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni kompetenti tal-gvern jew tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, hlief fejn indikat b'mod car li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' origini preferenzjali ... (2).
 Nizozemské znění


text:
De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning of vergunning van de competente overheidsinstantie nr. ...(1)) verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).
 Polské znění
 Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych lub upoważnienie właściwych władz nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
 Portugalské znění
 O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira ou da autoridade governamental competente n° ... (1)) declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
 Rumunské znění
 Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autorizaţia vamală sau a autorităţii guvernamentale competente nr. ... (1)) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferenţială ... (2).
 Slovenské znění
 Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia colnej správy alebo príslušného vládneho povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
 Slovinské znění
 Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom, (pooblastilo carinskih ali pristojnih državnih organov št. ... (1))izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo .
 Finské znění
 Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin tai toimivaltaisen julkisen viranomaisen lupa nro ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).
 Švédské znění
 Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd eller behörig statlig myndighet nr. __.(1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ___ ursprung. (2)
 .................................................................................................................(3)
 (Místo a datum)
 ................................................................................................................... (4)
 (Podpis vývozce. Navíc je třeba čitelně uvést jméno osoby, která prohlášení podepisuje.)
 ___________________________________________
 1Pokud prohlášení o původu vyhotovuje schválený vývozce v Unii, je třeba na tomto místě uvést číslo oprávnění schváleného vývozce. Pokud prohlášení o původu nevyhotoví schválený vývozce, slova v závorce se vynechají nebo se místo ponechá prázdné.
 Pokud prohlášení o původu vyhotovuje vývozce v Singapuru, je třeba na tomto místě uvést jedinečné číslo subjektu.
 2Uvede se původ produktů. Týká-li se prohlášení o původu produktů pocházejících z Unie, vývozce použije zkratku „EU“. Týká-li se prohlášení o původu zcela nebo zčásti produktů pocházejících z Ceuty a Melilly, musí je vývozce zřetelně vyznačit v dokladu, na němž je prohlášení činěno, pomocí zkratky „CM“.
 3Tyto údaje lze vypustit, je-li informace uvedena v samotném dokladu.
 4Není-li vývozce povinen prohlášení podepisovat, vztahuje se toto osvobození i na jméno podepisující osoby.
 ______________
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ
 o Andorrském knížectví
 1.
 Produkty pocházející z Andorrského knížectví, zařazené do kapitol 25 až 97 harmonizovaného systému, jsou Singapurem považovány za pocházející z Unie ve smyslu této dohody.
 2.
 Protokol 1 se použije obdobně pro účely vymezení statusu původu výše uvedených produktů.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ
 o Republice San Marino
 1.
 Produkty pocházející z Republiky San Marino jsou Singapurem považovány za pocházející z Unie ve smyslu této dohody.
 2.
 Protokol 1 se použije obdobně pro účely vymezení statusu původu výše uvedených produktů.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ
 o revizi pravidel


text:
původu obsažených v protokolu 1
 1.
 Smluvní strany souhlasí s tím, že budou revidovat pravidla původu obsažená v protokolu 1 a že budou diskutovat o nezbytných změnách na žádost kterékoli ze smluvních stran.
 2.
 Přílohy B a D protokolu 1 budou přizpůsobeny v souladu s periodickými změnami harmonizovaného systému.
 _______________
 (1)
 Pro účely čl. 29 (Správní šetření) odst. 3 se opakovanými nedostatky při poskytování správní spolupráce rozumí mimo jiné opakované porušování povinnosti ověřit status původu dotčeného produktu nebo produktů nebo opakované odmítnutí nebo bezdůvodné zpoždění při provádění a/nebo sdělování výsledků šetření a/nebo dodatečného ověření dokladu o původu, a to nepřetržitě po dobu deseti měsíců.
 (2)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (3)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (4)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (5)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (6)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (7)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (8)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (9)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (10)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (11)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (12)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (13)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (14)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (15)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (16)
 Viz úvodní poznámka 4.2.
 (17)
 Viz úvodní poznámky 8.1 a 8.3, které se týkají „specifických procesů“.
 (18)
 Viz úvodní poznámka 8.2, která se týká „specifických procesů“.
 (19)
 Viz úvodní poznámka 8.2, která se týká „specifických procesů“.
 (20)
 Viz úvodní poznámka 8.2, která se týká „specifických procesů“.
 (21)
 Viz úvodní poznámky 8.1 a 8.3, které se týkají „specifických procesů“.
 (22)
 V případě produktů sestávajících z materiálů zařazených jak v číslech 3901 až 3906, tak v číslech 3907 až 3911, se toto omezení vztahuje pouze na tu skupinu materiálů, jejichž hmotnostní podíl v produktu převládá.
 (23)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (24)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (25)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (26)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (27)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (28)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (29)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (30)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (31)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (32)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (33)
 Viz úvodní poznámka 5, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (34)
 Viz úvodní poznámka 5, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (35)
 Viz úvodní poznámka


text:
5, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (36)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (37)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (38)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (39)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (40)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (41)
 Použití tohoto materiálu je omezeno na výrobu tkanin určených pro papírenský průmysl.
 (42)
 Použití tohoto materiálu je omezeno na výrobu tkanin určených pro papírenský průmysl.
 (43)
 Použití tohoto materiálu je omezeno na výrobu tkanin určených pro papírenský průmysl.
 (44)
 Viz úvodní poznámka 6, v níž jsou uvedeny zvláštní podmínky týkající se výrobků zhotovených ze směsí textilních materiálů.
 (45)
 SEMII – Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 18.4.2018
 COM(2018) 197 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o podpisu Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a Singapurskou republikou jménem Evropské unie
 PŘÍLOHA XI
 UJEDNÁNÍ 1 AŽ 5 A SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ
 O CELNÍCH UNIÍCH
 UJEDNÁNÍ 1
 TÝKAJÍCÍ SE ČLÁNKU 16.6 (DANĚ)
 Smluvní strany se dohodly, že výrazem „ustanovení této dohody“ uvedeným v čl. 16.6 (Daně) odst. 1 se rozumějí ustanovení, kterými se
 a)
 uděluje nediskriminační zacházení zboží způsobem a v rozsahu stanovenými v kapitole dvě (Národní zacházení a přístup zboží na trh);
 b)
 brání zachování či zavedení cel na zboží či daní ze zboží způsobem a v rozsahu stanovenými v kapitole dvě (Národní zacházení a přístup zboží na trh) a
 c)
 uděluje nediskriminační zacházení dodavatelům služeb a investorům způsobem a v rozsahu stanovenými v oddíle A (Obecná ustanovení), oddíle B (Přeshraniční poskytování služeb), oddíle C (Usazení) a pododdíle 6 (Finanční služby) oddílu E (Předpisový rámec) kapitoly osm (Služby, usazování a elektronický obchod).
 UJEDNÁNÍ 2
 TÝKAJÍCÍ SE ODMĚN ROZHODCŮ
 V souvislosti s pravidlem 10 v příloze 14-A potvrzují obě smluvní strany následující ujednání:
 1.
 Odměny a výdaje vyplácené rozhodcům vycházejí ze srovnatelných mezinárodních mechanismů pro řešení sporů obsažených ve dvoustranných či vícestranných dohodách.
 2.
 Na přesné výši odměn a výdajů se dohodnou smluvní strany před tím, než se uskuteční jejich setkání s rozhodčím tribunálem podle pravidla 10 v příloze 14-A.
 3.
 V zájmu zjednodušení práce rozhodčího tribunálu uplatňují obě smluvní strany toto ujednání v dobré víře.
 UJEDNÁNÍ 3
 DODATEČNÁ CELNÍ USTANOVENÍ
 ČLÁNEK 1
 Definice
 Pro účely tohoto ujednání se rozumějí:
 a)
 „celními předpisy“ všechny právní předpisy platné na území smluvních stran, které upravují dovoz, vývoz a tranzit zboží a jeho propuštění do jakéhokoli jiného celního režimu;
 b)
 „dožadujícím orgánem“ příslušný celní orgán, který k tomu účelu určila smluvní strana a který podává žádost


text:
o pomoc na základě tohoto ujednání;
 c)
 „dožádaným orgánem“ příslušný celní orgán, který k tomu účelu určila smluvní strana a který obdrží žádost o spolupráci na základě tohoto ujednání;
 d)
 „osobními údaji“ veškeré informace o identifikované nebo identifikovatelné fyzické osobě;
 e)
 „jednáním v rozporu s celními předpisy“ jakékoliv porušení nebo pokus o porušení celních předpisů a
 f)
 „celním orgánem“ podle potřeby celní orgány Singapuru, celní orgány členských států anebo příslušné útvary Evropské komise.
 ČLÁNEK 2
 Oblast působnosti
 1.
 Smluvní strany si pomáhají prostřednictvím svých celních orgánů, v celních záležitostech souvisejících s obchodem, a to způsobem a za podmínek stanovených tímto ujednáním, aby bylo zajištěno řádné uplatňování celních předpisů, zejména za účelem předcházení následujícímu jednání v rozporu s celními předpisy, jeho vyšetřování a stíhání:
 a)
 prohlášení zboží při dovozu do dožadující smluvní strany za vyvezené či zpětně vyvezené z druhé smluvní strany, a nikoli za zboží pocházející z této druhé smluvní strany;
 b)
 prohlášení zboží při dovozu do dožadující smluvní strany za pocházející z druhé smluvní strany, a to za jiným účelem, než je uplatnění celních preferencí podle této dohody.
 2.
 Pomoc v celních záležitostech souvisejících s obchodem podle tohoto ujednání je doplňková k pomoci poskytované podle článku 29 (Správní šetření) Protokolu 1 o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce.
 3.
 Aniž je dotčen odstavec 2, poskytuje se pomoc v celních záležitostech souvisejících s obchodem, které se týkají zboží prováženého přes území jedné smluvní strany či na tomto území předkládaného a určeného pro území druhé smluvní strany, po dobu prvních tří let po vstupu této dohody v platnost pouze způsobem a v rozsahu stanovených v článku 27 (Spolupráce mezi příslušnými orgány), článku 28 (Ověřování prohlášení o původu) a článku 29 (Správní šetření) Protokolu 1 o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce. Smluvní strany přezkoumají způsoby poskytování pomoci v případě zboží prováženého přes území jedné smluvní strany nebo na tomto území překládaného a určeného pro území druhé smluvní strany do dvou let od vstupu této dohody v platnost.
 4.
 Pomocí v celních záležitostech souvisejících s obchodem nejsou dotčena pravidla upravující vzájemnou pomoc v trestních věcech, ani se tato pomoc nevztahuje na informace získané na základě výkonu pravomocí na žádost soudního orgánu, ledaže tento orgán se sdělením uvedených informací souhlasí.
 5.
 Toto ujednání se nevztahuje na pomoc při vybírání cel, daní nebo pokut.
 6.
 Pomoc podle tohoto ujednání může být poskytnuta pouze v souvislosti s obchodními transakcemi, při nichž došlo k jednání v rozporu s celními předpisy a které se uskutečnily nejvýše tři roky před dnem podání žádosti o pomoc.
 7.
 Od smluvních stran se nevyžaduje, aby za účelem splnění povinností podle tohoto ujednání měnily svůj celní režim.
 ČLÁNEK 3
 Pomoc na požádání
 1.
 Na žádost dožadujícího orgánu, který pojal důvodné podezření o jednání v rozporu s celními předpisy týkajícím se kategorií zboží uvedených v čl. 2 (Oblast působnosti) odst. 1, poskytne dožádaný orgán tomuto orgánu informace jednoho či několika níže uvedených druhů, které mohou přispět k tomu, aby dožadující orgán zajistil správné uplatňování celních předpisů:
 a)
 název a


text:
adresu vývozce či celního deklaranta;
 b)
 informace o zasílání, tj. číslo kontejneru, velikost, název plavidla a přepravce, země původu, místo vývozu a popis nákladu;
 c)
 klasifikační číslo, množství a deklarovanou hodnotu a
 d)
 všechny další informace, jež smluvní strany považují za nutné pro účely stanovení toho, zda došlo k jednání v rozporu s celními předpisy.
 2.
 Na žádost dožadujícího orgánu poskytne dožádaný orgán tyto informace:
 a)
 zda zboží vyvezené z území jedné smluvní strany bylo řádně dovezeno na území druhé strany, a případně uvede celní režim, který byl na toto zboží uplatněn, nebo
 b)
 zda zboží dovezené na území jedné smluvní strany bylo řádně vyvezeno z území druhé strany, a případně uvede celní režim, který byl na toto zboží uplatněn.
 3.
 Dožádaný orgán není povinen poskytovat informace, které zatím nemá k dispozici.
 4.
 Pro účely odstavce 1 se důvodným podezřením o jednání v rozporu s celními předpisy rozumí podezření založené na jednom či několika následujících druzích podstatných faktických informací získaných z veřejných či soukromých zdrojů:
 a)
 důkazy, že v minulosti určitý dovozce, vývozce, výrobce, producent či jiná společnost zapojená do pohybu zboží z území jedné smluvní strany na území druhé smluvní strany nesplnili celní předpisy kterékoli smluvní strany;
 b)
 důkazy, že v minulosti některé či všechny podniky zapojené do pohybu zboží z území jedné smluvní strany na území druhé smluvní strany v rámci určitého odvětví produktů, při němž se zboží pohybuje z území jedné smluvní strany na území druhé smluvní strany, nesplnily celní předpisy smluvní strany, nebo
 c)
 jiné informace, jež celní orgány smluvních stran v souvislosti s určitou žádostí shodně považují za dostatečné.
 ČLÁNEK 4
 Spontánní pomoc
 Smluvní strany si mohou v souladu se svými právními předpisy navzájem poskytovat prostřednictvím svých celních orgánů pomoc z vlastního podnětu, pokud to považují za nezbytné pro řádné uplatňování celních předpisů, zejména poskytováním informací získaných:
 a)
 o činnostech, které jsou nebo se jeví být jednáním v rozporu s celními předpisy a které mohou být předmětem zájmu celních orgánů druhé smluvní strany;
 b)
 o nových prostředcích nebo metodách používaných při jednání v rozporu s celními předpisy;
 c)
 o zboží, o kterém je známo, že je předmětem jednání v rozporu s celními předpisy;
 d)
 o fyzických nebo právnických osobách, u kterých existuje důvodné podezření, že se podílejí nebo podílely na jednání v rozporu s celními předpisy, nebo
 e)
 o dopravních prostředcích, u kterých existuje důvodné podezření, že byly, jsou nebo mohou být použity při jednání v rozporu s celními předpisy.
 ČLÁNEK 5
 Forma a obsah žádosti o pomoc
 1.
 Žádost podle tohoto ujednání se podává písemně. Přiloží se k ní dokumenty potřebné k tomu, aby dožádaný orgán mohl žádost vyřídit. V naléhavé situaci lze přijmout ústní žádost, kterou je však nutno neprodleně potvrdit písemně.
 2.
 Žádost podle odstavce 1 musí obsahovat tyto informace:
 a)
 název dožadujícího orgánu;
 b)
 požadované opatření;
 c)
 předmět a důvod žádosti;
 d)
 příslušné právní předpisy a jiné právní skutečnosti;
 e)
 co nejpřesnější a nejúplnější údaje o fyzických nebo právnických osobách, které jsou předmětem vyšetřování;
 f)
 shrnutí podstatných skutečností a dosud provedených


text:
šetření a
 g)
 důvody podezření, že došlo k jednání v rozporu s celními předpisy.
 3.
 Žádost se podává v úředním jazyce dožádaného orgánu nebo v jazyce pro něj přijatelném. Tento požadavek se nevztahuje na dokumenty přiložené k žádosti podle odstavce 1.
 4.
 Pokud žádost nesplňuje uvedené formální požadavky, lze vyžádat její opravu nebo doplnění. Mezitím však lze přijmout předběžná opatření.
 ČLÁNEK 6
 Vyřizování žádostí
 1.
 Za účelem vyřízení žádosti o pomoc postupuje dožádaný orgán v mezích své působnosti a poskytne informace, které již má k dispozici. Dožádaný orgán může podle svého uvážení poskytnout další pomoc tak, že provede odpovídající šetření nebo zajistí jejich provedení.
 2.
 Žádost o pomoc se vyřizuje v souladu s právními předpisy dožádané smluvní strany.
 3.
 Náležitě pověření úředníci smluvní strany mohou podle odstavce 1 se souhlasem druhé smluvní strany a za podmínek stanovených touto druhou stranou získat v prostorách dožádaného orgánu nebo jiného příslušného orgánu informace, které se vztahují k činnostem, jež jsou či mohou být jednáním v rozporu s celními předpisy, a které dožadující orgán potřebuje pro účely tohoto ujednání.
 4.
 Náležitě pověření úředníci smluvní strany mohou být se souhlasem druhé strany a za podmínek stanovených touto druhou stranou přítomni vyšetřováním, která probíhají na území druhé strany.
 ČLÁNEK 7
 Forma předávaných informací
 1.
 Dožádaný orgán sdělí dožadujícímu orgánu výsledky šetření písemně, případně spolu s příslušnými podklady či jinými dokumenty.
 2.
 Tyto informace lze předávat v elektronické formě.
 ČLÁNEK 8
 Výjimky z povinnosti poskytnout pomoc
 1.
 Pomoc může být odmítnuta nebo podmíněna splněním určitých podmínek nebo požadavků v případech, kdy se smluvní strana požádaná o poskytnutí pomoci podle tohoto ujednání domnívá, že by poskytnutí takové pomoci:
 a)
 mohlo ohrozit její svrchovanost;
 b)
 mohlo ohrozit veřejný pořádek, bezpečnost nebo jiné základní zájmy, zejména v případech podle čl. 9 (Výměna informací a důvěrnost) odst. 2, nebo
 c)
 znamenalo porušení průmyslového, obchodního nebo profesního tajemství.
 2.
 Dožádaný orgán může poskytnutí pomoci odložit z toho důvodu, že by narušilo probíhající vyšetřování, stíhání nebo soudní řízení. V takovém případě dožádaný orgán s dožadujícím orgánem konzultuje, zda lze pomoc poskytnout za podmínek, které dožádaný orgán může požadovat.
 3.
 Pokud dožadující orgán požádá o pomoc, kterou by sám v případě stejné žádosti nebyl schopen poskytnout, uvede tuto skutečnost ve své žádosti. Poté je na rozhodnutí dožádaného orgánu, jak tuto žádost vyřídí.
 4.
 V případech podle odstavců 1 a 2 musí být rozhodnutí dožádaného orgánu a jeho důvody bezodkladně oznámeny dožadujícímu orgánu.
 ČLÁNEK 9
 Výměna informací a důvěrnost
 1.
 Veškeré informace sdělované v jakékoli formě podle tohoto ujednání jsou důvěrné nebo vyhrazené povahy v závislosti na pravidlech uplatňovaných jednotlivými smluvními stranami. Vztahuje se na ně závazek úředního tajemství a požívají ochrany poskytované informacím stejného druhu podle příslušných právních předpisů smluvní strany, která je obdržela. Smluvní strana, která informace obdržela, zachová jejich důvěrnost.
 2.
 Výměnu osobních údajů lze provádět pouze v případě, že se smluvní strana, která je má obdržet, zaváže k jejich ochraně způsobem, který smluvní strana, jež má údaje poskytnout, považuje za přiměřený.
 3.
 Každá smluvní strana dodržuje postupy, které zaručí důvěrné zacházení


text:
s důvěrnými informacemi, včetně informací, jejichž sdělení by mohlo poškodit konkurenční postavení osoby, jež je poskytla, předloženými v souvislosti s uplatňováním celních předpisů této smluvní strany a jejich ochranu před neoprávněným sdělováním.
 4.
 Smluvní strana, která obdržela informace, je použije výlučně k účelům uvedeným v žádosti. Pokud jedna strana chce tyto informace použít k jiným účelům, musí k tomu předem získat písemný souhlas orgánu, který informace poskytl.
 5.
 Smluvní strana, která obdržela informace, je může případně použít ve správním či soudním řízení za předpokladu, že nepoužije informace, které předávající strana označila za citlivé, bez písemného souhlasu této strany.
 6.
 S výhradou odstavce 5 nesmí být informace poskytnuté jednou smluvní stranou druhé smluvní straně sděleny sdělovacím prostředkům nebo jiné osobě či subjektu kromě celních orgánů dožadující smluvní strany, ani zveřejněny či jinak zpřístupněny veřejnosti bez písemného souhlasu strany, která informace poskytla.
 7.
 Pokud se na informace obdržené jednou stranou vztahuje nutnost získat podle odstavců 4, 5 a 6 souhlas strany, která je poskytla, řídí se takové použití podmínkami stanovenými touto stranou.
 ČLÁNEK 10
 Náklady na pomoc
 1.
 Smluvní strana, která obdrží žádost, nese všechny běžné náklady vzniklé při jejím vyřizování. Strana, která podala žádost, nese případné náklady na znalce, svědky, tlumočníky a překladatele.
 2.
 Pokud se během vyřizování žádosti zjistí, že provedení této žádosti vyžaduje mimořádné či značné náklady, smluvní strany společně určí podmínky, za nichž se má žádost vyřídit či pokračovat v jejím vyřizování.
 ČLÁNEK 11
 Provádění
 1.
 Prováděním tohoto ujednání jsou v případě Singapuru pověřeny celní orgány Singapuru a v případě Unie příslušné útvary Evropské komise nebo případně celní orgány členských států. Tyto subjekty rozhodují o všech praktických opatřeních a ujednáních nezbytných pro jejich provádění, přičemž zohledňují platná pravidla, zejména v oblasti ochrany údajů.
 2.
 Smluvní strany společně konzultují a poté se vzájemně informují o prováděcích pravidlech přijatých podle tohoto ujednání.
 3.
 Smluvní strany se dohodly, že vzhledem k omezeným prostředkům jejich celních orgánů by měl být počet žádostí co nejnižší.
 ČLÁNEK 12
 Jiné dohody
 S ohledem na pravomoci Unie a členských států se toto ujednání:
 a)
 nedotýká závazků stran podle jiných mezinárodních dohod nebo úmluv;
 b)
 považuje za doplňkové ke všem dohodám o vzájemné správní pomoci v celních záležitostech, které byly nebo mohou být uzavřeny mezi jednotlivými členskými státy a Singapurem, přičemž má přednost před ustanoveními těchto dohod, která s ním nejsou slučitelná, a
 c)
 nedotýká předpisů Unie, které upravují výměnu veškerých informací mezi příslušnými útvary Evropské komise a celními orgány členských států, jež byly získány na základě tohoto ujednání a jež mohou mít význam pro Unii.
 ČLÁNEK 13
 Konzultace
 1.
 V otázkách uplatnitelnosti tohoto ujednání se strany vzájemně konzultují za účelem jejich vyřešení ve Výboru pro celní záležitosti zřízeném podle článku 16.2 (Specializované výbory).
 2.
 Na záležitosti vyplývající z tohoto ujednání se nevztahuje kapitola čtrnáct (Řešení sporů) ani kapitola patnáct (Mechanismus zprostředkování).
 UJEDNÁNÍ 4
 Vzájemné uznávání
 programů pro schválené hospodářské subjekty (SHS)
 S ohledem na čl. 6.3 (Celní spolupráce) odst. 2 písm. d) a čl. 6.17 (Výbor pro celní záležitosti) odst. 2 potvrzují smluvní strany toto ujednání:


text:
Smluvní strany se dohodly, že v jejich společném zájmu je spolupráce na zvýšení bezpečnosti dodavatelského řetězce a zjednodušení legálního obchodu.
 Smluvní strany budou pracovat na vzájemném uznávání programů pro schválené hospodářské subjekty (SHS). Strany se dohodnou na vzájemném uznávání svých programů pro SHS na základě rozhodnutí Výboru pro celní záležitosti zřízeného podle článku 16.2 (Specializované výbory).
 Smluvní strany se dohodly, že zahájí činnost směřující k vzájemnému uznávání svých programů pro SHS.
 Smluvní strany vynaloží veškeré možné úsilí, aby dosáhly dohody o vzájemném uznávání svých programů pro SHS pokud možno za rok, nejpozději však do dvou let ode dne vstupu této dohody v platnosti.
 ________________
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ
 o celních uniích
 1.
 Unie připomíná, že země, které s ní uzavřely celní unii, mají povinnost přizpůsobit se společnému celnímu sazebníku a postupně přijmout nezbytná opatření na základě preferenčního celního režimu Unie a vyjednat na vzájemně výhodném základě dohody s dotyčnými třetími zeměmi. Unie tudíž vyzvala Singapur, aby se státy, které vytvořily celní unii s Unií a jejichž výrobky nemají nárok na celní koncese podle této dohody, zahájil jednání o uzavření dvoustranných dohod o vytvoření zóny volného obchodu podle článku XXIV GATT 1994.
 2.
 Singapur informoval Unii, že zahájí jednání o uzavření dvoustranných dohod o vytvoření zóny volného obchodu podle článku XXIV GATT 1994 se zeměmi, které se nacházely v uvedené situaci ke dni podpisu této dohody.
 _________________


text:
 KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
 V Bruselu dne 29.10.2004
 KOM(2004) 743 v konečném znění
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY
 kterým se přizpůsobuje ode dne 1. července 2004 výše příspěvku do důchodového
 systému úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství, a ode dne
 1. ledna 2005 úroková sazba používaná pro převod mezi režimem Společenství a
 vnitrostátními režimy
 (předložená Komisí)
 CS CS
 ---pagebreak--- DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. ÚPRAVA VÝŠE PŘÍSPĚVKŮ DO DŮCHODOVÉHO REŽIMU
 V souladu s čl. 83a odst. 3 a postupem podle přílohy XII služebního řádu rozhoduje Rada na
 návrh Komise o výši příspěvků a případné změně věku odchodu do důchodu.
 V souladu s přílohou XII služebního řádu předložil Eurostat dne 1. září zprávu o pětiletém
 pojistně matematickém hodnocení důchodového systému. Z tohoto hodnocení vyplývá, že
 výše příspěvků nutná pro zajištění pojistné rovnováhy systému důchodů je 10,43 %
 základního platu.
 Přesto však, v souladu s čl. 2 odst. 2 přílohy XII, se úprava, která nabývá účinku dne
 1. července 2004, nemůže projevit příspěvkem přesahujícím 9,75 %.
 Komise tedy navrhuje upravit výši příspěvku na 9,75 % s účinkem od 1. července 2004.
 2. ÚPRAVA DISKONTNÍ SAZBY
 V souladu s článkem 12 přílohy XII služebního řádu je diskontní sazba podle článků 4 a 8
 přílohy VIII služebního řádu skutečná sazba článku 10 přílohy XII, a v případě potřeby je při
 příležitosti hodnocení po pěti letech přezkoumána.
 Skutečnou sazbu ve výši 3,9 % získal Eurostat výpočtem podle článku 10 přílohy XII
 služebního řádu u příležitosti hodnocení po pěti letech a uvedl ve zprávě ze dne 1. září 2004.
 V důsledku toho navrhuje Komise s účinkem od 1. ledna 2005 upravit diskontní sazbu podle
 článků 4 a 8 přílohy VIII služebního řádu a podle článků 40 a 110 pracovního řádu ostatních
 zaměstnanců na 3,9 %.
 CS 2 CS
 ---pagebreak--- Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY
 kterým se přizpůsobuje ode dne 1. července 2004 výše příspěvku do důchodového
 systému úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství, a ode dne
 1. ledna 2005 úroková sazba používaná pro převod mezi režimem Společenství a
 vnitrostátními režimy
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
 s ohledem na služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních
 zaměstnanců těchto Společenství, stanovené nařízením (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/681,
 naposledy pozměněný nařízením (ES, ESUO, Euratom) č. ...2, a zejména na článek 83a
 přílohy XII uvedeného služebního řádu,
 s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s Výborem pro služební řád,
 Vzhledem k těmto důvodům:
 (1) V souladu s článkem 13 přílohy XII služebního řádu předložil Eurostat dne
 1. září 2004 zprávu o pětiletém pojistně matematickém hodnocení 2004 důchodového
 systému, která aktualizuje parametry uvedené v této příloze.
 (2) Na základě této zprávy by měla upravena výše příspěvku nutná pro zajištění pojistné
 rovnováhy systému důchodů úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských
 společenství. Na základě článku 2 přílohy XII nemůže úprava za rok 2004 přesáhnout
 9,75 %.
 (3) Je třeba upravit sazbu uvedenou v článcích 4 a 8 přílohy VIII a v článcích 40 a 110
 pracovního řádu ostatních zaměstnanců v souladu s článkem 12 přílohy XII.
 1
 Úř. věst. L 56,


text:
4.3.68, s. 1.
 2
 Úř. věst. ..., ..., s. 1.
 CS 3 CS
 ---pagebreak--- PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 S účinkem od 1. července 2004 je výše příspěvků podle čl. 83 odst. 2 služebního řádu
 stanovena na 9,75 %.
 Článek 2
 S účinkem od 1. ledna 2005 je diskontní sazba podle článků 4 a 8 přílohy VIII služebního
 řádku a podle článků 40 a 110 pracovního řádu ostatních zaměstnanců stanovena na 3,9 %.
 Článek 3
 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské
 unie.
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 CS 4 CS
 ---pagebreak--- FICHE FINANCIERE
 DATE:
 1. LIGNE BUDGETAIRE: CREDITS:
 401 - Contribution du personnel au financement du régime des pensions
 2. INTITULE DE LA MESURE:
 Adaptation de la contribution pension
 3. BASE JURIDIQUE:
 Annexe XII du Statut
 4. OBJECTIFS DE LA MESURE:
 Adapter la contribution pension des fonctionnaires et autres agents
 5. INCIDENCES FINANCIERES PERIODE DE EXERCICE EN EXERCICE
 12 MOIS COURS SUIVANT
 [n=2004] [n+1]
 (Mio EUR) (Mio EUR) (Mio EUR)
 5.0 DEPENSES A LA CHARGE
 - DU BUDGET DES CE
 (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS)
 - DES BUDGETS NATIONAUX
 - D'AUTRES SECTEURS
 5.1 RECETTES
 - RESSOURCES PROPRES DES CE 9,3 4,7 9,3
 (PRELEVEMENTS/DROITS DE DOUANE)
 - SUR LE PLAN NATIONAL
 [n+2] [n+3] [n+4] [n+5]
 5.0.1 PREVISIONS DES DEPENSES
 5.1.1 PREVISIONS DES RECETTES 9,3 9,3 9,3 9,3
 5.2 MODE DE CALCUL:
 Contribution pension = exécution 2004 x 9,75 / 9,25 – effet impôt
 6.0 FINANCEMENT POSSIBLE PAR CREDITS INSCRITS AU CHAPITRE
 CONCERNE DU BUDGET EN COURS D'EXECUTION NON
 6.1 FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU
 BUDGET EN COURS D'EXECUTION NON
 6.2 NECESSITE D'UN BUDGET SUPPLEMENTAIRE NON
 6.3 CREDITS A INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS NON
 OBSERVATIONS:
 L’effet budgétaire de la modification du taux d’actualisation est négligeable.
 CS 5 CS


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0829
 Návrh nařᆳzení Rady kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití [KOM(2006) 828 v konečném znění] [SEK(2006) 1696] /* KOM/2006/0829 konecném znení - ACC 2006/0266 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 18.12.2006KOM(2006) 829 v konečném znění2006/0266 (ACC)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití(předložený Komisí)[KOM(2006) 828 v konečném znění][SEK(2006) 1696]DŮVODOVÁ ZPRÁVA1) SOUVISLOSTI NÁVRHUOdůvodnění a cíle návrhuCílem návrhu změny a přepracování nařízení Rady (ES) č. 1334/2000 o kontrole vývozu zboží a technologií dvojího užití je posílit a zlepšit režim EU pro kontrolu vývozu zboží dvojího užití. Evropské unii to umožní dodržet standardy stanovené rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1540 a provést většinu doporučení vydaných Radou pro obecné záležitosti po skončení vzájemného hodnocení provádění nařízení členskými státy v roce 2004 v souladu se soluňským akčním plánem schváleným hlavami států a předsedy vlád v červnu 2003. Jeho cílem je rovněž vnést do provádění kontrol ze strany vývozců EU více jasnosti a snížit zátěž vyplývající z množství předpisů.Obecné souvislostiNařízení ES o kontrolách vývozu zboží a technologií dvojího užití pomáhá členským státům provádět jejich závazky přijaté v rámci mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu nebo v rámci smluv a dohod o nešíření zbraní, ke kterým přistoupily. Důvodem je, že zboží dvojího užití je civilní zboží, které může být použito pro vojenské účely a v některých případech pro výrobu nebo jako nosiče zbraní hromadného ničení (jaderných, biologických, chemických zbraní nebo raketových systémů).Od 11. září 2001 byly mandáty mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu, jež byly původně vytvořeny shodně smýšlejícími státy ve snaze zamezit nedovolenému získávání zbraní hromadného ničení nebo jejich nosičů ze strany států, rozšířeny na zamezení nákupu zboží dvojího užití ze strany nestátních subjektů s cílem zabránit útokům proti civilnímu obyvatelstvu a státům. Evropská rada následně přijala v červnu 2003 soluňský akční plán, který obsahoval řadu ustanovení, jež doporučují posílit režim EU pro kontrolu vývozu a podpořit a zviditelnit roli EU v rámci mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu. Tento plán rovněž obsahoval úvahy ohledně větší role Komise v těchto fórech a doporučil vytvoření strategie EU na podporu vstupu nových členských států EU do těchto režimů.Na základě tohoto akčního plánu byla na podzim roku 2003 Radě předložena řada návrhů. Tyto návrhy se týkaly role Komise v rámci mezinárodních režimů a způsobu podpory koordinace na úrovni EU v těchto fórech. Zároveň byla navržena strategie členství nových členských států EU. Vzájemné hodnocení provádění nařízení ze strany členských států bylo koordinováno Komisí a realizováno členskými státy, za pomoci malé pracovní skupiny složené ze zástupců Komise, sekretariátu Rady a Finska. Uvedená pracovní skupina poté doporučila určité činnosti, které v prosinci 2004 zaznamenala Rada pro obecné záležitosti a vnější vztahy. Tato doporučení kromě jiných priorit zdůraznila potřebu aktivnějšího přístupu EU proti získávání zboží dvojího užití ze strany státních a nestátních subjektů, přičemž se zaměřila na související rizika.Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuStávající nařízení (ES) č. 1334/2000 bylo přijato po vydání dvou rozhodnutí Evropského soudního dvora v roce 1995, která potvrdila výlučné pravomoci Evropského


text: společenství v oblasti zahraničního obchodu se zbožím dvojího užití. Cílem stávajícího návrhu je uvedené nařízení změnit.Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNávrh změnit nařízení umožní Evropské unii provést příslušné aspekty strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení a přispět k dalším prioritám EU, jako je bezpečnost občanů EU, prevence biologických, chemických nebo jaderných teroristických útoků a podpora výrobních odvětví EU, jež se dotýkají oblasti obrany, v souladu se sdělením Komise o obraně z roku 2003, a přispět k mezinárodní bezpečnosti a bezpečnosti EU.2) KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADůKonzultace zúčastněných stranMetody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentůKomise pověřila jednu poradenskou společnost vypracováním studie, která měla zjistit názory vývozců a dalších zúčastněných stran s cílem posoudit dopad možných změn daného nařízení.Aby bylo možné vymezit reprezentativní vzorek zúčastněných stran, byl asi 450 potenciálním vývozcům zboží dvojího užití, kteří jsou usazeni v EU (včetně vysokého počtu průmyslových svazů EU), zaslán dotazník. Konzultace bylo rozšířena i na jakékoli další potenciální zainteresované vývozce, neboť byla dne 5. října 2005 zveřejněna na internetových stránkách GŘ TRADE. Konečný vzorek vývozců, kteří odpověděli na dotazník, byl reprezentativní pro složení dodavatelů a vývozců 10 kategorií zboží dvojího užití uvedeného v příloze I daného nařízení. Na základě obdržených odpovědí byly vybrány specifické podvzorky reprezentativních vývozců, kteří byli konzultováni v otázce různých možností změny daného nařízení ES. Vzhledem k tomu, že se uvedené možnosti vztahovaly i na kontroly tranzitu, překládky a zprostředkování, byli konzultováni rovněž dopravci a obchodníci.Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahuVývozci byli konzultováni ohledně závěrečné zprávy o studii posouzení dopadů a ohledně posouzení závěrů studie, které provedly útvary Komise. Od ledna do začátku července 2006 byla shromažďována stanoviska členských států a dalších zúčastněných stran ohledně výsledků studie a zamýšlených následných opatření ze strany útvarů Komise; tato stanoviska jsou v tomto návrhu náležitě zohledněna.Sběr a využití výsledků odborných konzultacíDotčená vědecké / odborné oblastiV rámci celého procesu konzultací a posuzování názorů zúčastněných stran byly zajištěny nezbytné odborné konzultace v otázce dvojího užití. Odborné konzultace týkající se zboží dvojího užití, kontrol vývozu a bezpečnostních otázek byly hlavním kritériem výběru v rámci nabídkového řízení.Užitá metodikaGŘ TRADE vyhotovilo úvodní dotazník, jehož cílem bylo vybrat reprezentativní vzorek vývozců a jež se stal následně součástí podmínek nabídkového řízení. Dotazník byl po konzultacích s různými průmyslovými svazy EU vylepšen. V průběhu studie byly poradenskou společností vypracovány další dotazníky týkající se testovaných možností, jež však musely být před tím, než byly odeslány zúčastněným stranám (správám členských států a vývozcům), schváleny Komisí.Hlavní konzultované organizace / odborníciPrůmyslové svazy EU, jednotliví vývozci, vnitrostátní příslušné orgány členských států, zejména vnitrostátní orgány oprávněné udělovat vývozní povolení, a celní orgány.Shrnutí obdržených a použitých stanovisekStudie posouzení dopadů odhalila u možností, jež GŘ TRADE se souhlasem různých přidružených generálních ředitelství nechalo testovat, řadu nedostatků. V některých případech GŘ TRADE vědělo, že předložené možnosti mají slabá místa, přesto se však rozhodlo nechat je otestovat, aby se tak potvrdily úvodní stanoviska sdílená s členskými státy.Některé připomínky a návrhy výrobního odvětví nebylo z různých důvodů možné zohlednit, zejména proto, že by přesahovaly rámec toho,


text: čeho je možné dosáhnout v rámci stávající revize daného nařízení. Týká se to například:- osvobození nadnárodní společnosti od kontrol vývozu nehmotných převodů mezi jejím sídlem v EU a dceřinými společnostmi ve třetích zemích;- změny stávajícího systému, který je založen na předběžných a případ od případu vydávaných rozhodnutích o kontrole vývozu udělovaných jednotlivým vývozcům pro většinu zboží uvedeného v příloze I při vývozu do třetích zemí, na systém certifikovaných vývozců zavedený prostřednictvím pravidelných auditů jejich vnitropodnikových programů pro kontrolu vývozu (ICP) a intenzivního dialogu mezi vládou a výrobním odvětvím;- zavedení předem stanovené maximální lhůty pro vyřízení žádostí o vývozní povolení ze strany vnitrostátních orgánů;- zavedení osvobození všech zásilek malých vzorků a nízké hodnoty od povinnosti žádat o vývozní povolení; Komise však v roce 2007 prozkoumá možnost navrhnout nová vývozní povolení Společenství s cílem usnadnit některé vývozy do některých míst určení na základě příslušných informací od daného výrobního odvětví; to by mohlo zahrnovat i zavedení pravidla de minimis v některých případech;- odstranění nebo radikální zjednodušení kontrol zboží, které není uvedeno v nařízení, jež jsou členské státy oprávněny provádět vedle kontrol zboží, které v nařízení uvedeno je.Komise však citlivě vnímá problémy výrobního odvětví a bude pokračovat ve své práci tak, aby vytvořila co nejméně zatěžující regulativní rámec s cílem podpořit svou mezinárodní konkurenceschopnost. Z tohoto důvodu byla do návrhu změny nařízení začleněna doložka o přezkumu.Prostředky ke zveřejnění odborných stanovisekVýsledky studie byly dne 23. února 2006 zpřístupněny na následující internetové adrese: http://ec.europa.eu/comm/trade/issues/sectoral/industry/dualuse/pr230206_en.htmPosouzení dopadůPokud jde o rozhodnutí ohledně vyjasnění definice nehmotných převodů technologií, není jasné, zda se stávající čl. 2 písm. b) bod iii) vztahuje na přenos kontrolovaných technologií dvojího užití prostřednictvím přístupu třetích stran nacházejících se mimo EU k intranetu. To může mít určitý dopad na výrobní odvětví, neboť v současné době není na úrovni EU vymezeno ani harmonizováno prosazování kontrol nehmotných technologií. Tento dopad by však mohlo omezit přijetí pokynů EU pro provádění kontrol nehmotných převodů, které by obsahovaly praktické vysvětlení škály technologií ve veřejné sféře.Byly zvažovány různé možnosti kontroly tranzitu a překládky . S ohledem na vysoký objem obchodu, který se uskutečňuje přes území EU, byla možnost stanovit pro veškerý tranzit nebo překládku zboží dvojího užití požadavky na systematická předběžná povolení vyloučena jako nepraktická a příliš zatěžující. Zvolenou alternativou je umožnit všem příslušným vnitrostátním orgánům členských států převzít do vlastnictví určité zboží dvojího užití, které je předmětem tranzitu či překládky, pokud mají dostatečné náznaky (zejména ze zpravodajských zdrojů), že zboží je nebo může být určeno pro nezákonné šíření zbraní ve třetí zemi. Tato možnost již v některých členských státech existuje, neboť jim umožňuje provádět bezpečnostní iniciativu proti šíření zbraní. Dopad této možnosti na těch několik členských států, které dříve ukládaly systematická předchozí povolení tranzitu zboží dvojího užití, by měl být minimální, neboť počet takových povolení, které tyto státy oznámily, je méně než 10 za rok.Byly zkoumány různé možnosti sankcí za nedovolené zprostředkování zboží dvojího užití na základě definice, že zprostředkování je služba usnadňující operaci týkající se zboží dvojího užití. V úvahu byla vzata skutečnost, že kontroly zprostředkování by se vztahovaly na zboží,


text: které se nachází se mimo území EU, a proto podléhá právním předpisům třetí země. Studie ukázala, že prosazování takových kontrol by bylo velice obtížné. Dospělo se k závěru, že by se kontroly měly vztahovat pouze na dva následující případy:- kdy si je zprostředkovatel vědom nedovoleného konečného použití zboží pro účely šíření zbraní hromadného ničení ve třetích zemích,- kdy členský stát, v němž se zprostředkovatel nachází, zprostředkovatele o takových rizicích informoval.Tyto dva případy aktivují povinnost zprostředkovatele / dodavatele zprostředkovatelských služeb požádat o povolení, má-li v úmyslu operaci provést.Výslovný odkaz na možnost členských států zavést elektronickou správu žádostí o vývozní povolení a vývozních povolení samotných v přepracovaném čl. 10 odst. 4 usnadní práci vnitrostátních správ a vývozců.Dále byly testovány různé možnosti harmonizace podmínek použití různých typů vývozních povolení , které jsou ve shodě s daným nařízením dostupné, s cílem vytvořit rovné podmínky a zlepšit bezpečnostní situaci v EU.Pokud jde o všeobecné vývozní povolení Společenství , studie posouzení dopadů vedla Komisi k rozhodnutí vyjasnit smysl „registrace“ a „ohlašování“, jež jsou v současnosti definovány v příloze II daného nařízení, a omezit podmínky, za nichž může být udělení všeobecného vývozního povolení Společenství zamítnuto (přepracovaný čl. 6 odst. 1 písm. a)). To vedlo k většímu sladění postupů v rámci EU.Pokud jde o harmonizaci podmínek použití národních všeobecných vývozních povolení , odhalila studie posouzení dopadů skutečnost, že některé členské státy neměly systém registrací, a proto z důvodu nedostatku informací o uživatelích nemohly plně zajistit prosazování daného nařízení. Cílem rozhodnutí o změně daného nařízení je tento nedostatek napravit. Studie rovněž zdůraznila, že vývozci, kteří mohli na vnitrostátní úrovni využívat národní všeobecná vývozní povolení[1], mají oproti jiným vývozcům komparativní výhodu. Návrh Komise na vytvoření nového všeobecného vývozního povolení Společenství si získal širokou podporu výrobního odvětví a podporu členských států. Komise se bude snažit vytvořit tyto návrhy v roce 2007 na základě informací od vývozců a na základě diskusí se členskými státy.Pokud jde o možnost harmonizace postupů členských států pro udělování souhrnných vývozních povolení a související povinnost vývozce provádět vnitropodnikový program pro kontrolu vývozu (ICP) , došla studie k závěru, že tyto programy jsou považovány za pozitivní prvek. Tyto programy ve skutečnosti výrazně zvyšují schopnost vývozců dodržovat ustanovení o kontrole vývozu. Návrh Komise má podpořit členské státy, aby souhrnná vývozní povolení udělovaly společnostem, které tyto programy zavedly.Rovněž byly testovány možnosti prohloubení koordinace a sdílení citlivých informací mezi vnitrostátními orgány členských států o provádění „kontrol konečného užití“ na vnitrostátní úrovni . Výsledky vedly Komisi k tomu, aby navrhla kompromis mezi možností testovanou v rámci studie posouzení dopadů (systematické sdílení informací mezi vnitrostátními celními orgány o všech platných vnitrostátních žádostech členských států) a současnou situací, která je z hlediska obchodu i bezpečnosti neuspokojivá. Cílem návrhu je uložit členským státům povinnost sdílet s ostatními členskými státy a Komisí obecné požadavky, které kladou na vývozce v jejich zemi ohledně potřeby vývozního povolení pro zboží, které není uvedeno v nařízení a má být vyvezeno určitým konečným uživatelům. Časem by to mělo vést k většímu sladění vnitrostátních politik a lepší informovanosti a transparentnosti pro vývozní odvětví.Byly


text: provedeny změny čl. 7 odst. 2 a článků 9 a 15 nařízení s cílem:- sladit právní rámec EU týkající se neformálních ale politicky závazných pravidel stanovených v rámci mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu, jež pravidelně přezkoumávají platnost zamítnutí;- zajistit širší konzultace mezi členskými státy v případě odlišného hodnocení některých případů žádostí o vývoz a vytvořit stejné podmínky v rámci EU;- umožnit Komisi v budoucnosti vyvinout bezpečný elektronický systém za účelem sdílení citlivých a případně utajených informací EU.Předpokládá se, že tyto výše uvedené návrhy budou mít kladný dopad jak na obchod, tak na otázky bezpečnosti.Navrhovaný přepracovaný článek 11 stanoví, že změny seznamu kontrolovaného zboží se provádějí za použití postupu projednávání ve výboru, který je stanoven v přepracovaném článku 19 namísto požadavku, aby bylo přijato formální nařízení Rady. Výsledkem bude rychlejší aktualizace seznamu kontrolovaného zboží v souladu s rozhodnutími přijatými v rámci režimů pro kontrolu vývozu.Povinnosti týkající se vedení záznamů podle článku 16 byly změněny, aby se vzaly náležitě v úvahu požadavky výrobního odvětví, podpořené prací vykonanou s odborníky členských států, s cílem zlepšit současnou situaci zavedením přiměřených a vymahatelných požadavků v závislosti tom, o jakou přepravu se jedná.Přepracovaný článek 21 stanoví uložení trestních sankcí alespoň za závažná porušení nařízení a prováděcí ustanovení budou obsahovat odrazující opatření pro porušení předpisů týkajících se kontrol vývozu.Dopad vytvoření přepracovaného článku 22 o mezinárodní spolupráci:- přispěje k vyřešení stávajících případů, kdy jsou například vývozci ve třetích zemích a v EU povinni uplatňovat kontroly na přepravu zboží dvojího užití v rámci jednotného trhu (konkrétně když je zpětný vývoz dovezeného zboží dvojího užití v rámci jednotného trhu upraven právními předpisy třetích zemí);- umožní vzájemné uznávání vývozních povolení, což případně velmi usnadní společné průmyslové projekty nebo výzkumné projekty, zejména se třetími zeměmi, které jsou členy mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu nebo jsou uvedeny v současném všeobecném vývozním povolení Společenství.- umožní přijetí zvláštních pravidel pro kontrolu vývozu platných v rámci celé EU, která se budou vztahovat na technologie vyvinuté v EU v rámci mezinárodních programů financovaných Společenstvím, do nichž jsou zapojeny třetí země, a která se také budou vztahovat na přístup k těmto technologiím nehmotnými prostředky.Dopad nahrazení stávajícího předchozího povolení k přepravě zboží mezi členskými státy, které je uvedeno v současné příloze IV, (přepracovaný článek 25) předběžnými oznámeními usnadní přepravu v rámci vnitřního trhu, aniž by to mělo negativní dopad na bezpečnost, protože členským státům bude ponechána možnost zablokovat takovou přepravu v odůvodněných případech.Kromě toho je předloženo několik návrhů s cílem přijmout ve specifických oblastech osvědčené postupy a správní opatření, jejichž dopad nebyl posouzen, avšak jejichž politické odůvodnění lze nalézt ve vývoji v rámci mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu a v doporučeních přijatých Radou ohledně opatření návazných na vzájemné hodnocení.3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHUShrnutí navrhovaných opatřeníTento návrh je přepracováním nařízení Rady (ES) č. 1334/2000 v souladu s interinstitucionální dohodou o metodě přepracování právních aktů. Začleňuje do jediného textu jak významné změny provedené v nařízení Rady (ES) č. 1334/2000, tak i nezměněná ustanovení uvedeného nařízení. Tímto návrhem se toto nařízení nahradí a zruší. Díky tomu budou právní předpisy Společenství přístupnější a transparentnější.Mezi


text: navrženými změnami nařízení je zejména pět prvků, kde navržené změny přesahují rámec technické revize a aktualizace nařízení (ES) č. 1334/2000. Jedná se o tyto prvky:- návrh zavedení postupu projednávání ve výboru pro změnu příloh nařízení (obsahují seznamy kontrolovaného zboží a formulářů) a pro přijetí prováděcích opatření;- nahrazení požadavku povolení k přepravě zboží v rámci vnitřního trhu, které je uvedeno v seznamu v přepracované příloze V, postupem „předběžného oznámení“ s cílem usnadnit obchod v rámci vnitřního trhu EU, aniž by byly oslabeny zájmy bezpečnosti;- zavedení ustanovení, podle něhož musejí členské státy uplatňovat trestní sankce alespoň za porušení nařízení; jedná se o reakci na výzvu obsaženou v soluňském akčním plánu ke společnému přístupu na úrovni EU ke kriminalizaci nelegálního vývozu zboží dvojího užití a na výzvu obsaženou v rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1540 k zavedení vhodných občanskoprávních nebo trestněprávních sankcí za porušení takových přepisů o kontrole vývozu. Stávající režimy sankcí většiny členských států zahrnují jak správní, tak trestní sankce. Toto nové ustanovení zamezí na základě minimální harmonizace na úrovni EU tomu, aby alespoň v případě vážného porušení předpisů osoby, které se dopustily protiprávního jednání, těžily z toho, že by na ně v některých členských státech byly uvaleny pouze správní sankce.- jeden bod odůvodnění vyjasňuje, že nařízení stanoví ucelený právní rámec pro vývoz zboží a technologií dvojího užití a souvisejících služeb. V této souvislosti je zásadní právní jistota pro vývozy zboží a technologií dvojího užití nebo souvisejících služeb, na které se vztahuje toto nařízení a které jsou uskutečňovány ve shodě s jeho ustanoveními a s ustanoveními přijatými pro jeho provádění v souladu s tímto nařízením. Tato právní jistota je zejména důležitá z hlediska právních předpisů třetích zemí, které mohou považovat stejný vývoz za trestný čin.- vložení článku, který stanoví způsob vedení jednání se třetími zeměmi s cílem vyřešit otázky jako například požadavky na zpětný vývoz, zejména jsou-li zaměřeny na zamezení úplného využití jednotného trhu těmi dovozci pocházejícími z EU, kteří dovážejí technologie dvojího užití, které nepocházejí z EU, a s cílem přijmout zvláštní pravidla pro kontrolu vývozu pro jednotlivé projekty pro případy, kdy jsou do projektů financovaných Evropským společenstvím zapojeny třetí země;Další hlavní návrhy na přepracování a změnu nařízení (ES) č. 1334/2000 jsou tyto:- zavedení kontrol při tranzitu;- zavedení kontrol zprostředkování a sankcí za nedovolené zprostředkování zboží dvojího užití v souvislosti s programem zbraní hromadného ničení;- vyjasnění a aktualizace kontrol nehmotných převodů technologií včetně poskytnutí technické pomoci;- zavedení některých omezených přizpůsobení týkajících se uplatnění vnitrostátních kontrol zboží neuvedeného v nařízení s cílem zlepšení jejich účinnosti a transparentnosti;- harmonizace podmínek použití všeobecných povolení;- zařazení kritéria, které má zvýšit udělování souhrnných licencí vývozcům, kteří provádějí vnitropodnikové programy pro kontrolu vývozu (ICP);- zavedení možností širší konzultace mezi dotčenými členskými státy před udělením povolení, která jsou v zásadě podobná zamítnutým operacím;- zlepšení výměny informací o zamítnutých povoleních a dalších citlivých informací a v budoucnu možné zavedení zašifrovaného elektronického systému pro výměnu informací o zamítnutých povoleních a jiných utajených informací;- povinnost registrace vývozců a dodavatelů nejcitlivějšího zboží v rámci Společenství u vnitrostátních orgánů;- ustanovení, na jehož základě mají


text: vnitrostátní orgány stanovit orientační lhůty pro vyřízení žádostí o vývozní povolení a lhůty pro zpracování žádostí o informace od orgánů vydávajících licence, pokud jde o uplatňování vnitrostátních kontrol.O některých opatřeních, jako například o přizpůsobení vzorového formuláře v příloze III s cílem dosáhnout souladu s rámcovým vzorem Organizace spojených národů pro obchodní dokumenty, který poskytuje vládám, organizacím a podnikatelským subjektům základ pro standardní a sladěnou úpravu dokumentů používaných v oblasti obchodu a dopravy, aby se usnadnilo používání licence, bude rozhodnuto v rámci postupu projednávání ve výboru.Právní základČlánek 133 Smlouvy o ES.Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:Byly navrženy pouze změny nařízení, které jsou nezbytné a jejichž odůvodněnost byla potvrzena. Ostatní otázky budou řešeny na úrovni správních opatření, osvědčených postupů nebo opatření na vnitrostátní úrovni.Jak bylo uvedeno výše, je finanční a správní zátěž snížena na minimum, protože nové povinnosti byly omezeny na to, co může být přiměřeným způsobem vymáháno a některá z nových opatření usnadní správu kontrol vývozu.Volba nástrojůNavrhovaný nástroj: nařízení.Jiné prostředky by nebyly přiměřené, za prvé proto, že změnu stávajícího právního nástroje (nařízení Rady) lze provést pouze prostřednictvím jiného nařízení. Za druhé, z rozhodnutí Evropského soudního dvora vyplývá, že kontroly vývozu zboží dvojího užití spadají do výlučné pravomoci Společenství. Další opatření, která nejsou právní povahy a která splňují kritéria toho, že mohou přinést Evropské unii přidanou hodnotu, byla navržena ve sdělení.4) Rozpočtové důsledkyV krátkodobém horizontu nebude mít návrh pro EU významné finanční důsledky. Případný vývoj a zřízení bezpečného systému na úrovni EU pro sdílení informací o zamítnutých povoleních a dalších citlivých informací by přinesl mírné finanční náklady, ačkoliv rozhodnutí, zda by takový systém měl být vyvinut či nikoliv, bude přijato po dohodě s členskými státy nejdříve na začátku roku 2007. Posouzení nákladů na zřízení takového systému je uvedeno v příloze.5) DALšÍ INFORMACEZjednodušeníNávrh obsahuje ustanovení pro zjednodušení právních předpisů a správních postupů pro veřejné orgány (orgány Společenství nebo vnitrostátní orgány) a pro soukromé subjekty.Použití techniky přepracování umožní Společenství spojit do jediného textu jak navržené významné změny nařízení Rady, tak nezměněná ustanovení uvedeného nařízení. Kromě toho bylo původní znění nařízení vylepšeno a vyjasněno v zájmu lepší úpravy právních předpisů.Řada návrhů zjednoduší práci správních orgánů Společenství (postup projednávání ve výboru pro změny příloh a pro přijímání pokynů) a soukromých subjektů (přijetí osvědčených postupů pro provádění nařízení, harmonizace podmínek používání vývozních povolení a jejich formátu, elektronické systémy pro správu žádostí o licenci).Zrušení platných právních předpisůPřijetí návrhu povede ke zrušení platných právních předpisů.PřepracováníSoučástí návrhu je přepracování.PřílohaNáklady na případné vytvoření bezpečného systému pro výměnu informací uvedených v pozměněném čl. 15 odst. 4 návrhu nařízeníÚvodNavržený nový čl. 15 odst. 4 přepracovaného nařízení stanoví možnost zřízení bezpečného systému pro výměnu informací mezi členskými státy a případně také Komisí. Takový systém by byl určen zejména k poskytnutí online přístupu k databázi obsahující informace o zamítnutých vývozních povoleních (tyto informace jsou v současnosti sdíleny prostřednictvím CD-ROMu), ačkoliv lze také zvážit další možná využití pro usnadnění výměny informací podle nařízení.Cílem návrhu je v této fázi pouze vytvořit


text: právní základ pro případ, že takové rozhodnutí bude přijato; nepředjímá žádné takové budoucí rozhodnutí, které by muselo být přijato až po zvážení parametrů požadovaných pro takový systém a po dohodě s členskými státy.Dotčená rozpočtová linie20.02.01, v rámci provozní části rozpočtu a v rámci stávajících částek, které jsou k dispozici.Předpokládané nákladyBude-li v budoucnu přijato rozhodnutí takový systém zavést, mohl by se rozpočet rozdělit na pět částí uvedených níže v tabulce:2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Celkem |Vývoj | 200 000 | 50 000 | 0 | 0 | 250 000 |Údržba | 10 000 | 20 000 | 20 000 | 50 000 |Infrastruktura | 30 000 | 10 000 | 40 000 |Síť | 25 000 | 15 000 | 15 000 | 55 000 |Podpora infra. | 30 000 | 20 000 | 20 000 | 70 000 |Podpora uživ. | 40 000 | 30 000 | 30 000 | 100 000 |Celkem | 200 000 | 185 000 | 85 000 | 95 000 | 565 000 |Vývoj by mohl spočívat v renovaci stávající databáze s využitím serverové technologie a začleněním dalších funkcí a možností. Velká část současné databáze (např. formát) by však byla znovu využita.Pokud jde o náklady na síť, měly by být v zásadě velmi omezené, protože by se použila současná „Testa secure“. Takové náklady nezahrnují náklady na připojení, které vzniknou členským státům. Pokud by se uvažovalo o oddělené ad hoc síti, vyžadovalo by to zvláštní rozpočet, avšak tato možnost není zvažována.Rozpočet na podporu uživatelů by spočíval ve zřízení helpdesku, který by mohl být společný pro další stávající projekty. 1334/20002006/0266 (ACC)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užitíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:ò nový1. Nařízení Rady (ES) č. 1334/2000 ze dne 22. června 2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití[2], bylo podstatně změněno, a mělo by být proto v zájmu jasnosti přepracováno. 1334/2000 bod odůvodnění 1 (přizpůsobený)(2) Zboží dvojího užití (včetně softwaru a technologií) by mělo při vývozu ze √ Evropského Sspolečenství podléhat účinné kontrole. 1334/2000 bod odůvodnění 2(3) Účinný společný systém kontrol vývozu zboží dvojího užití je nezbytný proto, aby byl zajištěn soulad s mezinárodními závazky a povinnostmi členských států a Evropské unie, zejména pokud jde o nešíření. 1334/2000 bod odůvodnění 3(4) Existence společného systému kontrol a harmonizovaných politik prosazovaání a sledování ve všech členských státech je nezbytným předpokladem pro zavedení volného pohybu zboží dvojího užití uvnitř Společenství. 1334/2000 bod odůvodnění 4 (přizpůsobený)(4) Současný režim kontrol vývozu zboží dvojího užití zavedený nařízením (ES) č. 3381/94[3] a rozhodnutím 94/942/SZBP[4] musí být dále harmonizován, aby i nadále zaručoval účinné uplatňování kontrol. 1334/2000 bod odůvodnění 6ð nový(5) Odpovědnost za rozhodnutí o žádostech o ð individuální, souhrnné nebo všeobecné národní ï vývozní povolení ð nebo o povolení pro poskytnutí zprostředkovatelských služeb nebo o dozor nad přepravou zboží dvojího užití uvedeného v příloze V v rámci jednotného


text: trhu ï spočívá na vnitrostátních orgánech. Vnitrostátní ustanovení a rozhodnutí, která mají vliv na vývoz zboží dvojího užití, musí být přijata v rámci společné obchodní politiky a zejména v rámci nařízení Rady (EHS) č. 2603/69 ze dne 20. prosince 1969, kterým se stanoví společná pravidla pro vývoz[5]. 1334/2000 bod odůvodnění 7 (přizpůsobený)ð nový(6) Rozhodnutí o aktualizaci společnýchého seznamůu zboží dvojího užití √ , které podléhá kontrolám vývozu, musí být v naprostém souladu se závazky a povinnostmi, které každý členskýé stát ð státy ï přijaly jako člen ð členové ï příslušných mezinárodních režimů nešíření a ujednání o kontrole vývozu nebo ratifikací příslušných mezinárodních smluv. 1334/2000 bod odůvodnění 5 (přizpůsobený)ð nový(7) Společné seznamy zboží dvojího užití, míst určení a obecných zásad jsou podstatnými prvky účinného systému √ režimu kontrol √ vývozu na úrovni EU ; tyto seznamy byly zavedeny rozhodnutím 94/942/SZBP a následnými změnami a měly by být začleněny do tohoto nařízení.ð a je vhodné, aby se rozhodnutí odsouhlasená členskými státy v rámci mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu rychle promítala do změn přílohy I nařízení, která uvádí seznam zboží podléhajícího kontrole v EU, a aby byly po konzultaci s výborem složeným ze zástupců členských států stanoveny postupy pro přijetí opatření ze strany Komise pro provádění tohoto nařízení. ï 1334/2000 bod odůvodnění 8(8) Přenos softwaru a technologií elektronickými prostředky, faxem nebo telefonem do místa určení mimo Společenství by měl být rovněž kontrolován. 1334/2000 bod odůvodnění 9(9) Zvláštní pozornost je nutno věnovat zpětnému vývozu a konečnému použití. 1334/2000 bod odůvodnění 10(10) Dne 22. září 1998 podepsali zástupci členských států a Evropské komise Dodatkové protokoly k příslušným zárukovým dohodám mezi členskými státy, Evropským společenstvím pro atomovou energii a Mezinárodní agenturou pro atomovou energii, které, kromě jiných opatření, zavazují členské státy k poskytování informací o přepravě vybraných zařízení a nejaderného materiálu. 1334/2000 bod odůvodnění 11(11) Společenství přijalo prostřednictvím nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství[6], a prostřednictvím nařízení Komise (EHS) č. 2454/93[7], kterým se provádí nařízení (EHS) č. 2913/92, soubor celních pravidel, která mimo jiné obsahují ustanovení o vývozu a zpětném vývozu zboží. Toto nařízení neomezuje pravomoci přiznané podle celního kodexu Společenství a jeho prováděcích pravidel. 1334/2000 bod odůvodnění 12ð nový(12) Podle článku 30 Smlouvy, v jeho mezích a v očekávání vyššího stupně harmonizace, si členské státy zachovají právo provádět kontroly převodů určitého zboží dvojího užití v rámci Společenství za účelem zabezpečení veřejného pořádku nebo veřejné bezpečnosti. ð Tyto kontroly uvnitř Společenství u zboží uvedeného v příloze V budou sestávat z předběžných oznámení zásilek v rámci EU s cílem zajistit větší konzistenci s ustanoveními Smlouvy o Euratomu a usnadnit obchod se zbožím dvojího užití uvnitř Společenství. Opatření přijatá členskými státy za účelem provádění těchto nových ustanovení nezahrnují uplatňování vnitřních hraničních kontrol v rámci Společenství, ale pouze ustanovení, která jsou zaměřena například na zajištění dohledatelnosti zboží v oběhu v rámci jednotného trhu a uplatňují se jako součást kontrolních postupů používaných nediskriminačním způsobem na celém území Společenství. ï Budou-li tyto kontroly mít vliv na účinnost kontrol vývozu ze Společenství,


text: bude je Rada pravidelně přezkoumávat. 1334/2000 bod odůvodnění 13(13) Za účelem zajištění řádného provádění tohoto nařízení by měl každý členský stát přijmout opatření, kterými by příslušným orgánům vymezil nezbytné pravomoci.ò nový(14) Rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540, která byla přijata dne 28. dubna 2004, požaduje zejména přiměřenou ochranu před nedovoleným vývozem, zpětným vývozem, tranzitem, překládkou a zprostředkováním zboží dvojího užití. Proto by mělo být výslovně stanoveno, aby orgány členských států mohly zadržet a převzít do vlastnictví zboží dvojího užití v tranzitu, pokud toto zboží je nebo může být určeno k šíření zbraní hromadného ničení nebo jejich nosičů ve třetí zemi, a měly by se zavést kontroly poskytování zprostředkovatelských služeb, pokud byl zprostředkovatel informován příslušnými vnitrostátními orgány nebo si je vědom toho, že toto zboží může vést k výrobě nebo dodávce nelegálních zbraní hromadného ničení ve třetí zemi.(15) Je žádoucí dosáhnout jednotného a konzistentního uplatňování kontrol v celé EU s cílem zabránit narušování bezpečnosti v EU a mezinárodní bezpečnosti a nekalé hospodářské soutěži mezi vývozci v EU. S ohledem na tento cíl bylo v souladu s doporučeními soluňského akčního plánu, který byl přijat hlavami států a předsedy vlád v červnu 2003 a doplněn o strategii týkající se zbraní hromadného ničení, rozhodnuto:- rozšířit okruh okolností, za kterých mohou členské státy zahájit konzultace s jinými členskými státy, než udělí vývozní povolení, které by mohlo například ohrozit základní bezpečnostní zájmy jiného členského státu;- zajistit větší sladění podmínek provádění vnitrostátních kontrol u zboží dvojího užití, které není uvedeno v nařízení;- doplnit definici nehmotných převodů technologií, aby zahrnovala zpřístupnění kontrolovaných technologií osobám nacházejícím se mimo EU včetně služeb technické pomoci poskytovaných elektronickými prostředky; a přizpůsobit změnami článku 16 požadavky na vedení záznamů pro nehmotné převody technologií stávajícím možnostem vývozců;- harmonizovat podmínky použití různých typů povolení, která lze podle nařízení udělit;- dále sladit způsoby výměny citlivých informací mezi členskými státy s některými stávajícími postupy mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu, zejména tím, že nařízení zavede koncept zamítnutí de facto nebo platných zamítnutí, a stanovit možnost zřízení bezpečného elektronického systému pro sdílení informací mezi členskými státy.(16) Jelikož vývozci pocházející z EU, kteří působí v různých zemích, mohou podléhat různým normám týkajícím se kontroly vývozu, je stanoveno, že Komise může jednat se třetími zeměmi s cílem dosáhnout uznání režimu EU a jeho specifických aspektů, jako je jednotný trh pro zboží dvojího užití a společná politika zahraničního obchodu, která se na zboží dvojího užití vztahuje. 1334/2000 bod odůvodnění 14 (přizpůsobený)ð nový(17) Každý členský stát by měl stanovit ð účinné, přiměřené a odrazující ï sankce za porušení ustanovení tohoto nařízení.ò nový(18) S cílem posílit režim EU týkající se zboží dvojího užití a souvisejících služeb a podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540 je nezbytné stanovit uložení trestních sankcí, zejména za závažné porušení tohoto nařízení a předpisů přijatých členskými státy za účelem jeho provádění. Kromě toho Evropská rada přijala ve dnech 17.–18. června 2004 prohlášení týkající se trestních sankcí, v němž připomněla závazek vyjádřený členskými státy v evropské strategii proti šíření zbraní hromadného ničení, přijaté dne 12. prosince 2003, přijmout společné postupy týkající se trestních


text: sankcí za nelegální vývoz, zprostředkování a pašování materiálu souvisejícího se zbraněmi hromadného ničení.(19) Nařízení stanoví ucelený rámec, který upravuje vývoz zboží a technologií dvojího užití nebo služeb z Evropské unie. V tomto ohledu je pro vývozce zboží nebo služeb podléhajících tomuto nařízení, kteří jednají ve shodě s jeho ustanoveními a s ustanoveními přijatými pro jeho provádění v souladu s tímto nařízením, zásadní právní jistota, pokud jde o odlišné právní předpisy třetích zemí, které mohou takové vývozy případně považovat za trestné činy.(20) Vnitrostátní příslušné orgány odpovědné za provádění tohoto nařízení musejí znát vývozce mající v úmyslu vyvézt zboží dvojího užití nebo dodavatele mající v úmyslu přepravit zboží uvedené v příloze V nařízení v rámci Společenství, aby mohly účinně vymáhat jeho ustanovení. 1334/2000 bod odůvodnění 15 (přizpůsobený)Evropský parlament vyjádřil své stanovisko ve svém usnesení ze dne 13. dubna 1999[8]. 1334/2000 bod odůvodnění 16 (přizpůsobený)S ohledem na výše uvedené skutečnosti by se mělo zrušit nařízení (ES) č. 3381/94, 1334/2000PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:KAPITOLA IPřEDMěT ÚPRAVY A DEFINICE 1334/2000ð novýČlánek 1Tímto nařízením se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží dvojího užití ð a souvisejících služeb a tranzitu zboží dvojího užití ï. 1334/2000 Článek 2 (přizpůsobený)ð novýČlánek 2Pro účely tohoto nařízení se rozumí:a) „zbožím dvojího užití“ zboží včetně softwaru a technologií, které lze použít jak pro civilní, tak i vojenské účely a které zahrnuje veškeré zboží, které může být použito jak pro nevýbušné účely, tak i pro jakoukoliv formu podpory výroby jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení;b) „vývozem“:i) režim vývozu ve smyslu článku 161 √ nařízení (EHS) č. 2913/1992 (celního kodexu Společenství);ii) zpětný vývoz ve smyslu článku 182 uvedeného kodexu,; aiii) přenos softwaru nebo technologií ð nebo poskytnutí technické pomoci ï elektronickými prostředky, √ včetně faxem, nebo telefonem ð , elektronickou poštou nebo jakýmikoliv jinými elektronickými prostředky, ï do místa určení mimo √ Evropské Sspolečenství; ústní předávání technologií telefonem je vývozem pouze v případě, že je technologie obsažená v dokumentu, jehož příslušná část je do telefonu čtena nebo je popisována √ do telefonu takovým způsobem, že je v podstatě dosaženo stejného výsledku ð , a zahrnuje zpřístupnění takového softwaru, technologií nebo technické pomoci v elektronické formě ï;ðiv) poskytnutí zprostředkovatelských služeb v rámci operací se zbožím dvojího užití prováděných z Evropského společenství na území třetí země. ïc) „vývozcem“ jakákoliv fyzická nebo právnická osoba ð nebo partnerství: ïi) jejímž √ (jehož) jménem je podáváno vývozní prohlášení, tj. osoba, která je v okamžiku přijetí prohlášení smluvní stranou smlouvy uzavřené s příjemcem ve třetí zemi a která je oprávněna rozhodnout o odeslání zboží z celního území √ Evropského Sspolečenství. Nebyla-li uzavřena smlouva o vývozu nebo nejedná-li tato osoba svým jménem, √ rozumí se vývozcem osoba, která je rozhodující, kdo je oprávněna rozhodnout o odeslání zboží z celního území √ Evropského Sspolečenství.ii) „Vývozcem“ se rovněž rozumí jakákoliv fyzická nebo právnická osoba, která √ (které) rozhoduje o přenosu ð nebo zpřístupnění ï softwaru nebo technologií ð nebo poskytuje technickou pomoc ï √ jakýmikoliv elektronickými prostředky, faxem nebo telefonem do místa určení mimo √ Evropské Sspolečenství.ò novýiii) která (které) poskytuje služby jako