text:
článek nelze vykládat tak, že by byly nutné nějaké technické úpravy systému EES. Členské státy mohou uchovávat údaje v souladu s tímto článkem na vlastní náklady, na vlastní riziko a za použití vlastních technických prostředků.
 Článek 38
 Předávání údajů třetím zemím, mezinárodním organizacím a soukromým subjektům
 1.Údaje uložené v systému EES nesmějí být předány ani zpřístupněny žádné třetí zemi, mezinárodní organizaci ani soukromému subjektu.
 2.Odchylně od odstavce 1 mohou být údaje uvedené v čl. 14 odst. 1 písm. a), b) a c) a v čl. 15 odst. 1 předány nebo zpřístupněny třetí zemi nebo mezinárodní organizaci uvedené v příloze, je-li to v konkrétním případě nutné k prokázání totožnosti státních příslušníků třetích zemí pro účely navrácení, a to pouze pokud jsou splněny tyto podmínky:
 a)Komise přijala rozhodnutí o odpovídající ochraně osobních údajů v dané třetí zemi v souladu s čl. 25 odst. 6 směrnice 95/46/ES, nebo je v platnosti dohoda o zpětném přebírání osob mezi Společenstvím a touto třetí zemí, anebo se na tento případ vztahuje čl. 26 odst. 1 písm. d) směrnice 95/46/ES;
 b)daná třetí země nebo mezinárodní organizace se zaváže, že použije údaje pouze pro účel, pro který jí byly poskytnuty;
 c)tyto údaje jsou předány nebo zpřístupněny v souladu s příslušnými právními předpisy Unie, zejména s dohodami o zpětném přebírání osob, a s vnitrostátním právem členského státu, jenž tyto údaje předal nebo zpřístupnil, včetně právních předpisů týkajících se bezpečnosti údajů a ochrany údajů;
 d)členský stát, který vložil údaje do systému EES, dal k předání nebo ke zpřístupnění souhlas.
 3.Předáním osobních údajů třetím zemím nebo mezinárodním organizacím podle odstavce 2 nejsou dotčena práva žadatelů o mezinárodní ochranu a osob požívajících mezinárodní ochrany, zejména co se týče zásady nenavracení.
 4.
 Osobní údaje získané členským státem nebo Europolem z ústředního systému pro účely vymáhání práva nesmějí být předávány nebo zpřístupňovány žádné třetí zemi, mezinárodní organizaci ani soukromému subjektu usazenému v Unii nebo mimo ni. Tento zákaz se uplatní i v případě, že jsou tyto údaje dále zpracovávány na vnitrostátní úrovni nebo mezi členskými státy ve smyslu čl. 2 písm. b) rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV.
 Článek 39
 Bezpečnost údajů
 1.Příslušný členský stát zajišťuje bezpečnost údajů před jejich přenosem do vnitrostátního jednotného rozhraní a během něj. Každý členský stát zajišťuje bezpečnost údajů, které získává ze systému EES.
 2.Každý členský stát přijme pro svou vnitrostátní pohraniční infrastrukturu nezbytná opatření, včetně bezpečnostního plánu a plánu kontinuity provozu a plánu pro obnovení provozu po havárii, aby
 a)údaje fyzicky chránil, mimo jiné vypracováním plánů pro mimořádné situace pro ochranu kritické infrastruktury;
 b)zabránil neoprávněným osobám v přístupu k vnitrostátním zařízením, v nichž členský stát vykonává činnosti v souladu s účely systému EES;
 c)zabránil neoprávněnému čtení, kopírování, pozměňování či vyjímání nosičů dat;
 d)zabránil neoprávněnému vkládání údajů a neoprávněnému prohlížení, změnám nebo vymazávání uložených osobních údajů;
 e)zabránil neoprávněnému zpracovávání údajů v systému EES a jakékoli neoprávněné změně nebo vymazání údajů zpracovávaných v systému EES;
 f)zajistil, aby osoby oprávněné k přístupu do systému EES měly přístup pouze k údajům, na které se vztahuje jejich oprávnění k přístupu, a pouze s pomocí individuálních totožností


text:
uživatele a chráněných režimů přístupu k informacím;
 g)zajistil, aby všechny orgány oprávněné k přístupu do systému EES vytvořily profily popisující funkce a povinnosti osob, jež jsou oprávněny údaje vkládat, měnit, vymazávat, nahlížet do nich nebo v nich vyhledávat, a aby tyto profily na žádost neprodleně zpřístupnily vnitrostátním orgánům dozoru uvedeným v článku 49 a vnitrostátním orgánům dozoru uvedeným v čl. 52 odst. 2;
 h)zajistil, aby bylo možné ověřit a zjistit, kterým orgánům se mohou osobní údaje předávat prostřednictvím zařízení pro přenos údajů;
 i)zajistil, aby bylo možné ověřit a zjistit, které údaje byly zpracovány v systému EES, kdy, kým a pro jaký účel;
 j)zabránil neoprávněnému čtení, kopírování, změnám nebo vymazávání osobních údajů během jejich přenosu do systému EES a z něj nebo během přepravy nosičů dat, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování;
 k)sledoval účinnost bezpečnostních opatření uvedených v tomto odstavci a přijal nezbytná organizační opatření související s interním sledováním pro zajištění dodržování tohoto nařízení.
 3.Pokud jde o provoz systému EES, agentura eu-LISA přijme opatření nezbytná k dosažení cílů stanovených v odstavci 2, včetně bezpečnostního plánu a plánu kontinuity provozu a plánu pro obnovení provozu po havárii.
 Článek 40
 Odpovědnost
 1.Každá osoba nebo členský stát, jimž vznikla škoda v důsledku nezákonného zpracování nebo jiného činu neslučitelného s tímto nařízením, má nárok na náhradu vzniklé škody od členského státu, který je za ni odpovědný. Daný členský stát je zcela nebo zčásti zproštěn odpovědnosti, pokud prokáže, že událost vedoucí ke vzniku škody nezavinil.
 2.Pokud jakékoli nesplnění povinností členského státu podle tohoto nařízení způsobí systému EES škodu, bude tento členský stát činěn za toto poškození odpovědným, ledaže by agentura eu-LISA nebo jiný členský stát účastnící se systému EES opomenuly přijmout přiměřená opatření pro zabránění vzniku škody nebo zmírnění jejích následků.
 3.Uplatnění nároku na náhradu škody vůči členskému státu za škodu uvedenou v odstavcích 1 a 2 se řídí vnitrostátním právem žalovaného členského státu.
 Článek 41
 Vedení záznamů
 1.Agentura eu-LISA vede záznamy o všech operacích zpracování údajů v systému EES. V těchto záznamech se uvádí účel přístupu podle článku 8, datum a čas, zadávané údaje podle článků 14 až 17, údaje použité pro vyhledávání podle článků 21 až 25 a název orgánu, který údaje vkládá nebo získává. Každý členský stát navíc vede záznamy o pracovnících řádně zmocněných k vkládání nebo získávání údajů.
 2.Pro účely konzultací uvedených v článku 7 se v souladu s tímto článkem a s článkem 34 nařízení (ES) č. 767/2008 uchovávají záznamy o všech operacích zpracování údajů v systému EES a ve VIS. Agentura eu-LISA zejména zajistí, aby příslušné záznamy o daných operacích zpracování údajů byly uchovávány, pokud příslušné orgány spustí operaci zpracování údajů v jednom systému přímo z druhého systému.
 3.Tyto záznamy mohou být použity pouze ke kontrole přípustnosti zpracovávání údajů z hlediska ochrany údajů a k zajištění bezpečnosti údajů. Tyto záznamy jsou chráněny vhodnými opatřeními proti neoprávněnému přístupu a odstraní se rok po uplynutí doby uchovávání uvedené v článku 31, pokud nejsou potřebné pro již zahájená kontrolní řízení.
 Článek 42
 Vlastní kontrola
 Členské státy zajistí, aby veškeré orgány, které mají právo přístupu

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
k údajům v systému EES, přijaly opatření nezbytná pro dodržování tohoto nařízení a v případě potřeby spolupracovaly s orgánem dozoru.
 Článek 43
 Sankce
 Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že za jakékoli použití údajů vložených do systému EES v rozporu s tímto nařízením bude možné uložit účinné, přiměřené a odrazující sankce v souladu s vnitrostátním právem, včetně správních a trestních sankcí.
 KAPITOLA VII
 Práva a dozor v oblasti ochrany údajů
 Článek 44
 Právo na informace
 1.Aniž je dotčeno právo na informace podle článku 10 směrnice 95/46/ES, příslušný členský stát státní příslušníky třetích zemí, jejichž údaje jsou zaznamenány v systému EES, písemně vyrozumí:
 a)že členské státy a Europol mohou mít přístup do systému EES pro účely vymáhání práva; toto vysvětlení je sepsáno jasným a jednoduchým stylem;
 b)o tom, že státní příslušníci třetích zemí osvobození od vízové povinnosti jsou povinni nechat si sejmout otisky prstů;
 c)o tom, že všichni státní příslušníci třetích zemí, kteří podléhající registraci v systému EES, jsou povinni nechat si zaznamenat zobrazení obličeje;
 d)o tom, že shromažďování údajů pro účely posouzení podmínek pro vstup je povinné;
 e)o tom, že mají právo na přístup k údajům, které se jich týkají, právo žádat opravu nepřesných údajů, které se jich týkají, nebo vymazání údajů, které se jich týkají a byly zpracovány v rozporu se zákonem, včetně práva na informace o postupech při uplatnění těchto práv a na kontaktní údaje vnitrostátních orgánů dozoru, či případně evropského inspektora ochrany údajů, kde lze podat stížnost ohledně ochrany osobních údajů.
 2.
 Informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku se poskytnou při vytváření individuálního souboru dotyčné osoby v souladu s články 14, 15 nebo 16.
 3.
 Komise v souladu s přezkumným postupem podle čl. 61 odst. 2 navrhne a realizuje společný leták a internetovou stránku obsahující nejméně informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku. Leták a obsah internetové stránky musí být jasné a jednoduché a musí být dostupné v jazykovém znění, jemuž daná osoba rozumí nebo o němž lze důvodně předpokládat, že mu rozumí.
 Leták a internetová stránka musí být vypracovány takovým způsobem, aby do nich členské státy mohly doplňovat další informace týkající se konkrétního členského státu. Tyto specifické informace zahrnují nejméně práva subjektu údajů a možnost pomoci ze strany vnitrostátních orgánů dozoru, jakož i kontaktní údaje kontrolního úřadu a vnitrostátních orgánů dozoru.
 Článek 45
 Informační kampaň
 Komise ve spolupráci s vnitrostátními orgány dozoru a evropským inspektorem ochrany údajů spustí při zahájení provozu systému EES informační kampaň, která informuje veřejnost o účelech systému, o údajích, které se v něm ukládají, o orgánech, které k nim mají přístup, a o právech osob.
 Článek 46
 Právo na přístup, opravu a vymazání
 1.
 Aniž je dotčen článek 12 směrnice 95/46/ES, má každý státní příslušník třetí země právo získat údaje, které se jej týkají, zaznamenané v systému EES a informaci o členském státu, který tyto údaje do systému EES zadal.
 2.Je-li podána žádost o opravu nebo vymazání jinému než příslušnému členskému státu, orgány členského státu, kterému byla žádost podána, do jednoho měsíce zkontrolují správnost údajů a zákonnost jejich zpracování v


text:
systému EES, je-li tato kontrola možná bez konzultace s příslušným členským státem. V opačném případě se členský stát, který není příslušným členským státem, do 14 dnů obrátí na orgány příslušného členského státu a příslušný členský stát do jednoho měsíce zkontroluje správnost údajů a zákonnost zpracování údajů.
 3.V případě, že údaje zaznamenané v systému EES jsou nesprávné nebo byly zaznamenány v rozporu se zákonem, příslušný členský stát nebo případně členský stát, kterému byla žádost podána, je v souladu s článkem 32 opraví nebo vymaže. Příslušný členský stát nebo případně členský stát, kterému byla žádost podána, dotyčnou osobu neprodleně písemně vyrozumí, že údaje, které se jej týkají, byly opraveny nebo vymazány.
 V případě, že údaje v systému EES týkající se víz jsou věcně nesprávné nebo byly zaznamenány v rozporu se zákonem, příslušný členský stát nebo případně členský stát, kterému byla žádost podána, nejprve ověří správnost těchto údajů ve VIS a v případě potřeby je v systému EES změní. V případě, že údaje ve VIS byly stejné jako v systému EES, příslušný členský stát nebo případně členský stát, kterému byla žádost podána, se do 14 dnů obrátí na orgány členského státu příslušného pro vložení těchto údajů do VIS. Členský stát příslušný pro vložení daných údajů do VIS zkontroluje do jednoho měsíce správnost údajů týkajících se víz a zákonnost jejich zpracování v systému EES a informuje příslušný členský stát nebo členský stát, jemuž byla žádost podána, který je v případě potřeby neprodleně změní nebo vymaže ze systému EES a případně ze seznamu osob podle čl. 11 odst. 2.
 4.Pokud se příslušný členský stát nebo případně členský stát, kterému byla žádost podána, domnívá, že údaje zaznamenané v systému EES nejsou věcně nesprávné ani zaznamenané v rozporu se zákonem, neprodleně přijme správní rozhodnutí a písemně vyrozumí dotčenou osobu, proč není ochoten opravit nebo vymazat údaje, které se jí týkají.
 5.Příslušný členský stát nebo případně členský stát, kterému byla žádost podána, také dotyčnou osobu obeznámí s kroky, které může učinit, jestliže nesouhlasí s poskytnutým odůvodněním rozhodnutí podle odstavce 5. Poskytne jí mimo jiné informace, jak podat žalobu nebo případně stížnost příslušným orgánům nebo soudům daného členského státu, a o veškeré pomoci dostupné v souladu s právními předpisy a postupy daného členského státu, včetně pomoci orgánů dozoru.
 6.
 Jakákoli žádost podaná v souladu s odstavcem 1 a 2 musí obsahovat nezbytné informace pro zjištění totožnosti dotyčné osoby, včetně otisků prstů. Tyto informace se použijí výhradně k umožnění výkonu práv uvedených v odstavcích 1 a 2 a jsou vymazány ihned poté.
 7.
 Požádá-li subjekt údajů o poskytnutí údajů, které se ho týkají, v souladu s odstavcem 2, příslušný orgán uchová písemný záznam o podání této žádosti a způsobu jejího řešení a o orgánu, který se žádostí zabýval, a neprodleně jej zpřístupní vnitrostátním orgánům dozoru.
 Článek 47
 Spolupráce k zajištění práv na ochranu údajů
 1.Příslušné orgány členských států aktivně spolupracují na uplatnění práv stanovených v čl. 46 odst. 3, 4 a 5.
 2.Orgán dozoru v každém členském státě na požádání pomáhá dotčené osobě a poskytuje jí poradenství ve věci uplatňování


text:
jejího práva na opravu nebo vymazání údajů, které se jí týkají, v souladu s čl. 28 odst. 4 směrnice 95/46/ES.
 Orgán dozoru příslušného členského státu, který údaje zadal, a orgány dozoru členských států, kterým byla žádost podána, za tímto účelem spolupracují.
 Článek 48
 Opravné prostředky
 1.V každém členském státě má každý právo podat žalobu nebo stížnost u příslušných orgánů nebo soudů daného členského státu, který mu odepřel právo na přístup k údajům, které se jej týkají, nebo právo na jejich opravu nebo vymazání, podle článku 46.
 2.Pomoc orgánů dozoru zůstává dostupná během celého řízení.
 Článek 49
 Dohled vnitrostátních orgánů dozoru
 1.Každý členský stát zajistí, aby vnitrostátní orgán dozoru nebo orgány zřízené podle čl. 28 odst. 1 směrnice 95/46/ES dohlížely na zákonnost zpracování osobních údajů podle článků 13 až 19 dotčeným členským státem, včetně jejich přenosu do systému EES a z něj.
 2.Orgán dozoru zajišťuje, aby byl nejméně jednou za čtyři roky proveden audit operací zpracování údajů ve vnitrostátním systému podle příslušných mezinárodních auditorských standardů.
 3.Členské státy zajišťují, aby měly jejich orgány dozoru dostatek prostředků k plnění úkolů, které jim toto nařízení ukládá.
 4.V souvislosti se zpracováním osobních údajů v systému EES určí každý členský stát orgán vykonávající funkci správce v souladu s čl. 2 písm. d) směrnice 95/46/ES a mající hlavní odpovědnost za zpracovávání údajů tímto členským státem. Každý členský stát sdělí údaje o tomto orgánu Komisi.
 5.Každý členský stát poskytne veškeré informace, které si vyžádají orgány dozoru, a zejména informace o činnostech prováděných v souladu s článkem 35, čl. 36 odst. 1 a článkem 39. Každý členský stát poskytne orgánům dozoru přístup ke svým záznamům podle článku 30 a umožní jim kdykoliv přístup do všech prostor souvisejících se systémem EES.
 Článek 50
 Dozor vykonávaný evropským inspektorem ochrany údajů
 1.Evropský inspektor ochrany údajů zajistí, aby činnosti agentury eu-LISA související se zpracováním údajů v systému EES byly prováděny v souladu s tímto nařízením.
 2.Evropský inspektor ochrany údajů zajistí, aby byl alespoň každým čtvrtým rokem v souladu s příslušnými mezinárodními auditorskými standardy proveden audit činností agentury souvisejících se zpracováváním osobních údajů. Zpráva o tomto auditu se zasílá Evropskému parlamentu, Radě, agentuře eu-LISA, Komisi a vnitrostátním orgánům dozoru. Agentura eu-LISA má možnost se ke zprávě před jejím přijetím vyjádřit.
 3.Agentura eu-LISA poskytuje evropskému inspektorovi ochrany údajů informace, o které požádá, poskytuje mu přístup ke všem dokumentům a ke svým záznamům pořízeným podle článku 41 a nepřetržitý přístup do všech svých prostor.
 Článek 51
 Spolupráce vnitrostátních orgánů dozoru
 s evropským inspektorem ochrany údajů
 1.Vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů aktivně spolupracují v rámci svých povinností a zajišťují koordinovaný dohled nad systémem EES a vnitrostátními systémy.
 2.Vyměňují si důležité informace, vzájemně si pomáhají při provádění auditů a inspekcí, posuzují potíže vznikající při výkladu a uplatňování tohoto nařízení, hodnotí obtíže s výkonem nezávislého dohledu nebo při výkonu práv subjektů údajů, vypracovávají harmonizované návrhy společných řešení všech obtíží a podle potřeby prosazují informovanost o právech na ochranu údajů.
 3.K tomuto účelu se orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů setkávají nejméně dvakrát ročně. Náklady na


text:
tato setkání nese evropský inspektor ochrany údajů. Na prvním setkání se přijme jednací řád. Podle potřeby se společně vypracovávají další pracovní metody.
 4.Jednou za dva roky se zasílá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a agentuře eu-LISA společná zpráva o činnostech. V této zprávě je každému členskému státu věnována kapitola, kterou připraví jeho orgán dozoru.
 Článek 52
 Ochrana osobních údajů při přístupu pro účely vymáhání práva
 1. Každý členský stát zajistí, aby ustanovení přijatá v rámci vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádí rámcové rozhodnutí 2008/977/SVV, byla rovněž použitelná na přístup jeho vnitrostátních orgánů do systému EES v souladu s čl. 1 odst. 2.
 2. Sledování zákonnosti přístupu k osobním údajům ze strany členských států pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení, včetně předávání těchto údajů do systému EES a z tohoto systému, provádějí vnitrostátní orgány dozoru určené podle rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV.
 3. Zpracovávání osobních údajů Europolem probíhá v souladu s rozhodnutím 2009/371/SVV a dohlíží na ně nezávislý externí inspektor ochrany údajů. Na zpracování osobních údajů Europolem podle tohoto nařízení se tudíž použijí ustanovení článku 30, 31 a 32 uvedeného rozhodnutí. Nezávislý externí inspektor ochrany údajů zajistí, aby práva státního příslušníka třetí země nebyla porušena.
 4. Osobní údaje, k nimž byl umožněn přístup v systému EES pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2, se zpracovávají pouze pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování konkrétního případu, pro nějž o tyto údaje požádal členský stát nebo Europol.
 5. Ústřední systém, určené orgány, ústřední přístupové body a Europol uchovávají záznamy o vyhledávání, aby vnitrostátní orgány pro ochranu údajů a evropský inspektor ochrany údajů mohli sledovat soulad zpracování údajů s pravidly Unie pro ochranu údajů. Osobní údaje získané za jiným než výše uvedeným účelem a rovněž záznamy o jejich vyhledávání se vymažou ze všech vnitrostátních souborů a souborů Europolu po uplynutí jednoho měsíce, jestliže tyto údaje a záznamy nejsou potřebné pro účely specifického probíhajícího vyšetřování trestné činnosti, jež bylo důvodem žádosti daného členského státu nebo Europolu o příslušné údaje.
 Článek 53
 Vedení protokolů a dokumentace
 1.Každý členský stát a Europol zajistí, aby všechny operace zpracování údajů pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 plynoucí z žádostí o přístup k údajům systému EES byly zaprotokolovány nebo zdokumentovány pro účely kontroly přípustnosti žádosti, sledování zákonnosti zpracování údajů a neporušenosti a zabezpečení údajů a pro účely vlastní kontroly.
 2.Protokol nebo dokumentace musí uvádět:
 a)přesný účel žádosti o přístup k údajům v systému EES, včetně daného teroristického trestného činu či jiného závažného trestného činu, a v případě Europolu přesný účel žádosti o přístup;
 b)opodstatněné důvody pro to, že nebylo provedeno porovnání s jinými členskými státy podle rozhodnutí 2008/615/SVV v souladu s čl. 29 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení;
 c)odkaz na vnitrostátní spis;
 d)datum a přesný čas zaslání žádosti národního přístupového bodu o přístup do ústředního systému;
 f)případně využití postupu v naléhavém případě uvedeného v čl. 28 odst. 2 a rozhodnutí přijaté s ohledem na následné ověření;
 g)údaje použité pro porovnání;
 h)podle vnitrostátních pravidel nebo rozhodnutí 2009/371/SVV identifikační značku úředníka, který provedl vyhledání, a úředníka, který vyhledání


text:
nebo poskytnutí údajů nařídil.
 3.Protokoly a dokumentace se použijí pouze pro sledování zákonnosti zpracování údajů z hlediska ochrany údajů a pro zajištění zabezpečení údajů. Pro sledování a hodnocení uvedené v článku 64 smějí být použity pouze protokoly obsahující jiné než osobní údaje. Příslušné vnitrostátní orgány dozoru odpovědné za kontrolu přípustnosti žádosti a sledování zákonnosti zpracování údajů a neporušenosti a zabezpečení údajů mají na požádání přístup k těmto protokolům za účelem plnění svých povinností.
 KAPITOLA VIII
 Změny dalších nástrojů Unie
 Článek 54
 Změna Úmluvy k provedení Schengenské dohody
 Ustanovení čl. 20 odst. 2 Úmluvy k provedení Schengenské dohody se nahrazuje tímto:
 „2. Odstavec 1 se nedotýká práva jednotlivých smluvních stran prodloužit pobyt cizince na svém území na dobu delší než 90 dnů ve výjimečných případech.“
 Článek 55
 Změny nařízení (ES) č. 767/2008 o Vízovém informačním systému
 Nařízení (EU) č. 767/2008 se mění takto:
 1) V článku 13 se doplňuje nový odstavec, který zní:
 „3. V případě rozhodnutí o zrušení uděleného víza nebo jeho prohlášení za neplatné od počátku vízový orgán, který toto rozhodnutí přijal, neprodleně získá údaje uvedené v čl. 17 odst. 1 [nařízení Evropského parlamentu a Rady XXX, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu a údajů o odepření vstupu, pokud jde o státní příslušníky třetích zemí překračující vnější hranice členských států Evropské unie, a kterým se stanoví podmínky přístupu do systému EES pro účely vymáhání práva,] * a exportuje je z VIS do systému vstupu/výstupu (EES).“
 ___________
 * Nařízení Evropského parlamentu a Rady XXX, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu a údajů o odepření vstupu, pokud jde o státní příslušníky třetích zemí překračující vnější hranice členských států Evropské unie, a kterým se stanoví podmínky přístupu do systému EES pro účely vymáhání práva (Úř. věst. ...).
 ___________
 2) V článku 14 se doplňuje nový odstavec, který zní:
 „3. Vízový orgán, který přijal rozhodnutí o prodloužení doby platnosti uděleného víza a/nebo doby trvání pobytu, na nějž je vízum uděleno, neprodleně získá údaje uvedené v čl. 17 odst. 1 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] a exportuje je z VIS do systému EES.“
 3) Článek 15 se mění takto:
 a) v odstavci 2 se písmena b) a c) nahrazují tímto:
 „b) příjmení, jméno (jména); datum narození, státní příslušnost; pohlaví;
 c) druh a číslo cestovního dokladu; třípísmenný kód země, která cestovní doklad vydala, a datum skončení platnosti cestovního dokladu;“
 b) doplňují se nové odstavce, které znějí:
 „4. Pro účely nahlížení do systému EES při posuzování žádostí o víza a rozhodování o nich v souladu s článkem 22 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] je příslušnému vízovému orgánu umožněno vyhledávání jednoho nebo více z údajů uvedených v tomto článku v systému EES přímo z VIS.
 5. V případech, kdy vyhledávání údajů uvedených v odstavci 2 ukáže, že údaje o státním příslušníkovi třetí země nejsou zaznamenány ve VIS, nebo vzniknou-li pochybnosti o totožnosti státního příslušníka třetí země, je příslušnému vízovému orgánu umožněn přístup k údajům pro zjištění totožnosti v souladu


text:
s článkem 20.“
 4) V kapitole III se vkládá nový článek 17a, který zní:
 „Článek 17a
 Interoperabilita se systémem EES
 1. Po zahájení provozu systému EES podle čl. 60 odst. 1 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] se za účelem vyšší účinnosti a rychlosti hraničních kontrol zajistí interoperabilita mezi systémy EES a VIS. Pro zajištění interoperability mezi systémy EES a VIS zřídí agentura eu-LISA zabezpečený komunikační kanál mezi ústředním systémem EES a ústředním systémem VIS. Přímé vzájemné konzultace mezi systémy jsou možné pouze v případech, kdy je umožňuje toto nařízení i nařízení (ES) č. 767/2008.
 2. Díky interoperabilitě mohou vízové orgány používající systém VIS nahlížet do systému EES z VIS, aby mohly:
 a)nahlížet do systému EES při posuzování žádostí o víza a rozhodování o nich v souladu s článkem 22 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] a čl. 15 odst. 4 tohoto nařízení;
 b)získávat přímo z VIS údaje týkající se víz a exportovat je do systému EES v případě, že je vízum zrušeno, prohlášeno za neplatné od počátku či jeho platnost je prodloužena v souladu s článkem 17 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] a články 13 a 14 tohoto nařízení.
 3. Díky interoperabilitě mohou pohraniční orgány používající systém EES nahlížet do systému VIS ze systému EES, aby mohly:
 a)získávat údaje týkající se víz přímo ve VIS a importovat je do systému EES s cílem vytvořit nebo aktualizovat individuální soubor držitele víza v systému EES v souladu s články 13, 14 a 16 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] a článkem 18a tohoto nařízení;
 b)získávat a importovat přímo z VIS údaje týkající se víz v případě, že je vízum zrušeno, prohlášeno za neplatné od počátku či jeho platnost je prodloužena, v souladu s článkem 17 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] a články 13 a 14 tohoto nařízení;
 c)na vnějších hranicích ověřovat pravost a platnost víza a/nebo zjišťovat, zda jsou splněny podmínky pro vstup na území členských států podle článku 6 nařízení (EU) 2016/399, jak je uvedeno v čl. 18 odst. 2 tohoto nařízení;
 d)na vnějších hranicích kontrolovat, zda státní příslušníci třetích zemí osvobození od vízové povinnosti, kteří nemají v systému EES zaznamenán individuální soubor, byli dříve zaregistrováni ve VIS, v souladu s článkem 21 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] a článkem 19a tohoto nařízení;
 e)není-li možné ověřit totožnost držitele víza v systému EES, na vnějších hranicích ověřit totožnost držitele víza podle otisků prstů ve VIS v souladu s čl. 21 odst. 2 a 4 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] a s čl. 18 odst. 6 tohoto nařízení.
 4. V souladu s článkem 33 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] přijme Komise opatření nezbytná pro vytvoření interoperability a její obecné struktury podle článku 34 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES)]. S cílem zajistit interoperabilitu se systémem EES provede řídící orgán požadované aktualizace nebo změny a/nebo úpravy Ústředního vízového informačního systému, národního rozhraní v každém členském státě a komunikační infrastruktury mezi Ústředním vízovým informačním systémem a národními rozhraními. Vnitrostátní infrastrukturu


text:
upraví a/nebo vytvoří členské státy.“
 5) Článek 18 se nahrazuje tímto:
 „Článek 18
 Přístup k údajům pro ověřování na hraničních přechodech na vnějších hranicích
 1. Výhradně za účelem ověření totožnosti držitelů víza, ověření pravosti, časové a územní platnosti a statusu víza a/nebo zjištění, zda jsou splněny podmínky pro vstup na území členských států podle článku 6 nařízení (EU) 2016/399, je orgánům odpovědným za provádění kontrol na vnějších hraničních přechodech v souladu s nařízením (EU) 2016/399 umožněno vyhledávat následující údaje:
 a)příjmení, jméno (jména); datum narození, státní příslušnost; pohlaví; druh a číslo cestovního dokladu; třípísmenný kód vydávající země a datum skončení platnosti cestovního dokladu (cestovních dokladů);
 b)nebo číslo vízového štítku.
 2. Pouze pro účely uvedené v odstavci 1, je-li spuštěno vyhledávání v systému EES podle čl. 21 odst. 2 nebo čl. 21 odst. 4 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES)], může příslušný pohraniční orgán spustit vyhledávání údajů uvedených v odst. 1 písm. a) ve VIS přímo ze systému EES.
 3. Pokud vyhledávání údajů uvedených v odstavci 1 ukáže, že ve VIS jsou zaznamenány údaje o jednom či více udělených nebo prodloužených vízech, která jsou při překročení hranice z hlediska časového a územního platná, je příslušnému pohraničnímu orgánu umožněn konzultační přístup k následujícím údajům v příslušném souboru žádosti a v propojených souborech žádosti podle čl. 8 odst. 4, a to pouze pro účely uvedené v odstavci 1:
 a)informace o statusu a údaje převzaté z formuláře žádosti podle čl. 9 odst. 2 a 4;
 b)fotografie;
 c)údaje uvedené v článcích 10, 13 a 14 vložené v souvislosti s vízy, která byla udělena, prohlášena za neplatná od počátku, zrušena nebo jejichž platnost byla prodloužena.
 V případě držitelů víz, u nichž není vyžadováno poskytnutí určitých údajů z právních důvodů nebo tyto údaje nemohou být prakticky poskytnuty, příslušný orgán kontroly hranic obdrží oznámení týkající se dotčené položky (dotčených položek), jež se má (mají) označit jako „nepoužije se“.
 4. Pokud vyhledávání údajů uvedených v odstavci 1 ukáže, že údaje o dané osobě jsou zaznamenány ve VIS, ale že zaznamenané vízum není platné (zaznamenaná víza nejsou platná), má příslušný pohraniční orgán přístup k nahlížení do těchto údajů uvedených v souboru žádosti a v propojených souborech žádosti podle čl. 8 odst. 4, a to pouze pro účely uvedené v odstavci 1:
 a)informace o statusu a údaje převzaté z formuláře žádosti podle čl. 9 odst. 2 a 4;
 b)fotografie;
 c)údaje uvedené v článcích 10, 13 a 14 vložené v souvislosti s vízy, která byla udělena, prohlášena za neplatná od počátku, zrušena nebo jejichž platnost byla prodloužena.
 5. Kromě postupu nahlédnutí podle odstavce 1 příslušný pohraniční orgán ověří totožnost osoby ve VIS, pokud vyhledávání údajů uvedených v odstavci 1 ukáže, že údaje o dané osobě jsou zaznamenány ve VIS, a je-li splněna jedna z následujících podmínek:
 a)totožnost osoby nelze ověřit v systému EES v souladu s čl. 21 odst. 2 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] v případě, že:
 i) držitel víza dosud není v systému EES zaregistrován;
 ii) na hraničním přechodu není k dispozici technologie pro využití zobrazení obličeje pořízeného


text:
na místě, a totožnost držitele víza proto v systému EES nelze ověřit;
 iii) existují pochybnosti o totožnosti držitele víza;
 iv) totožnost držitele víza nelze v systému EES z jakéhokoli jiného důvodu ověřit;
 b)totožnost osoby lze v systému EES ověřit, ale tato osoba hodlá poprvé po vytvoření individuálního souboru překročit vnější hranice členského státu, v němž je toto nařízení použitelné.
 Pohraniční orgány ověří otisky prstů držitele víza porovnáním s otisky prstů zaznamenanými ve VIS. V případě držitelů víz, jejichž otisky prstů nelze použít, se provede pouze vyhledávání podle odstavce 1 na základě alfanumerických údajů uvedených v odstavci 1 tohoto článku.
 6. Pro účely ověření otisků prstů ve VIS v souladu s odstavcem 5 může příslušný orgán spustit vyhledávání ve VIS ze systému EES.
 7. Pokud ověření držitele víza nebo víza samotného nevede k výsledku anebo pokud vzniknou pochybnosti o totožnosti držitele víza nebo pravosti víza a/nebo cestovního dokladu, mají řádně zmocnění pracovníci příslušných orgánů přístup k údajům podle čl. 20 odst. 1 a 2.“
 6) Vkládá se nový článek 18a, který zní:
 „Článek 18a
 Získávání údajů z VIS za účelem vytvoření či aktualizace individuálního souboru držitele víza v systému EES
 1. Výhradně s cílem vytvořit nebo aktualizovat individuální soubor držitele víza v systému EES v souladu s čl. 13 odst. 2 a články 14 a 16 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] je příslušnému pohraničnímu orgánu umožněn přístup za účelem získávání údajů uložených ve VIS a uvedených v čl. 14 odst. 1 písm. d), e) a g) [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] a jejich importování do systému EES.“
 7) Vkládá se nový článek 19a, který zní:
 „Článek 19a
 Používání VIS před vytvořením individuálního souboru státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou osvobozeni od vízové povinnosti, v systému EES v souladu s článkem 10 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES)]
 1. S cílem zkontrolovat, zda již byla daná osoba dříve zaregistrována ve VIS, orgány příslušné pro provádění kontrol na hraničních přechodech na vnějších hranicích nahlédnou do VIS v souladu s nařízením (EU) 2016/399:
 a)před vytvořením individuálního souboru státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou osvobozeni od vízové povinnosti, v systému EES v souladu s článkem 15 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES)];
 b)v případě státních příslušníků třetích zemí osvobozených od vízové povinnosti, jejichž individuální soubor byl v systému EES vytvořen členským státem, v němž toto nařízení není použitelné, v okamžiku, kdy tato osoba poprvé po vytvoření individuálního souboru hodlá překročit vnější hranice členského státu, v němž je toto nařízení použitelné.
 2. Pro účely odstavce 1, uplatňuje-li se čl. 21 odst. 4 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] a ukáže-li vyhledávání podle článku 25 uvedeného nařízení, že údaje o dané osobě nejsou v systému EES zaznamenány, nebo uplatňuje-li se čl. 21 odst. 5 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES)], je příslušnému pohraničnímu orgánu umožněno vyhledávání následujících údajů: příjmení, jméno (jména); datum narození, státní příslušnost; pohlaví; druh a číslo cestovního dokladu; třípísmenný kód vydávající země a datum skončení platnosti cestovního dokladu.
 3. Pouze pro účely uvedené v odstavci 1,


text:
v návaznosti na vyhledávání v systému EES podle čl. 21 odst. 4 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] nebo uplatňuje-li se čl. 21 odst. 5 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES)], je příslušnému pohraničnímu orgánu umožněno vyhledávat alfanumerické údaje uvedené v odstavci 2 ve VIS přímo ze systému EES.
 4. Pokud vyhledávání údajů uvedených v odstavci 2 ukáže, že údaje o dané osobě jsou zaznamenány ve VIS, je příslušnému pohraničnímu orgánu umožněno nahlížet do následujících údajů uvedených v příslušném souboru žádosti a v propojeném souboru podle čl. 8 odst. 4, a to pouze pro účely uvedené v odstavci 1:
 a)informace o statusu a údaje převzaté z formuláře žádosti podle čl. 9 odst. 2 a 4;
 b)fotografie;
 c)údaje uvedené v článcích 10, 13 a 14 vložené v souvislosti s vízy, která byla udělena, prohlášena za neplatná od počátku, zrušena nebo jejichž platnost byla prodloužena.
 5. Pokud kromě toho vyhledávání údajů uvedených v odstavci 2 ukáže, že údaje o dané osobě jsou zaznamenány ve VIS, příslušný pohraniční orgán dále ověří otisky prstů této osoby podle otisků prstů zaznamenaných ve VIS. Příslušný pohraniční orgán může toto ověření provést ze systému EES. V případě osob, jejichž otisky prstů nelze použít, se provede pouze vyhledávání alfanumerických údajů uvedených v odstavci 2 tohoto článku.
 6. Pokud ověření stanovené v odstavci 2 a/nebo 5 nevede k výsledku anebo pokud vzniknou pochybnosti o totožnosti dané osoby nebo pravosti cestovního dokladu, mají řádně zmocnění pracovníci příslušných orgánů přístup k údajům podle čl. 20 odst. 1 a 2. Příslušný pohraniční orgán může zahájit zjišťování totožnosti ze systému EES podle článku 20 tohoto nařízení.“
 8) V článku 20 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
 „1. Orgány příslušné pro provádění kontrol na hraničních přechodech na vnějších hranicích v souladu s nařízením (EU) 2016/399 nebo na území členských států s cílem ověřit, zda jsou splněny podmínky pro vstup, přítomnost nebo pobyt na území členských států, mají přístup k vyhledávání otisků prstů, a to výhradně za účelem ověření totožnosti každé osoby, která mohla být dříve zaregistrována ve VIS nebo která případně nesplňuje nebo přestala splňovat podmínky pro vstup, přítomnost nebo pobyt na území členských států.“
 9) V článku 26 se vkládá nový odstavec 3a, který zní:
 „3a. Za plnění úkolů uvedených v odstavci 3 tohoto článku odpovídá [od šesti měsíců po vstupu v platnost nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] řídící orgán.“
 10) V článku 34 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
 „1. Každý členský stát a řídící orgán vedou záznamy o všech operacích zpracování údajů ve VIS. Tyto záznamy uvádějí účel přístupu, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 1 a v článcích 15 až 22, datum a čas, druh přenesených údajů, jak je uvedeno v článcích 9 až 14, druh údajů použitých pro dotaz, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2, článku 17, čl. 18 odst. 1 a 5, čl. 19 odst. 1, čl. 19a odst. 2 a 5, čl. 20 odst. 1, čl. 21 odst. 1 a čl. 22 odst. 1, a název orgánu, který vkládá nebo získává údaje.


text:
Každý členský stát navíc vede záznamy o pracovnících řádně zmocněných k vkládání nebo získávání údajů.
 1a. U operací uvedených v článku 17a se v souladu s tímto článkem a s článkem 41 [nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES),] uchovávají záznamy o všech operacích zpracování údajů ve VIS a v systému EES.“
 Článek 56
 Změny nařízení (EU) č. 1077/2011
 Nařízení (EU) č. 1077/2011 se mění takto:
 1) V článku 1 se odstavec 2 se nahrazuje tímto:
 „2. Agentura odpovídá za provozní řízení Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), Vízového informačního systému (VIS), Eurodacu a systému vstupu/výstupu (EES).“
 2) Za článek 5 se vkládá nový článek 5a, který zní:
 „Článek 5a
 Úkoly související se systémem EES
 V souvislosti se systémem EES plní agentura:
 a) úkoly, kterými ji pověřuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) XXX/20XX ze dne X.X.X, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu a údajů o odepření vstupu, pokud jde o státní příslušníky třetích zemí překračující vnější hranice členských států Evropské unie, a kterým se stanoví podmínky přístupu do systému EES pro účely vymáhání práva;
 b) úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání systému EES.“
 3) Článek 7 se mění takto:
 a) odstavce 5 a 6 se nahrazují tímto:
 „5. Úkoly související s provozním řízením komunikační infrastruktury lze svěřit vnějším soukromoprávním subjektům nebo orgánům podle nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. V takovém případě je poskytovatel sítě povinen dodržovat bezpečnostní opatření podle odstavce 4 a nesmí mít žádný přístup k operativním údajům SIS II, VIS, Eurodacu nebo EES ani k výměně údajů související se SIS II prostřednictvím SIRENE.
 6. Aniž jsou dotčeny stávající smlouvy týkající se sítí SIS II, VIS, Eurodacu a EES, zůstává správa šifrovacích klíčů v pravomoci agentury a nelze ji zadat žádnému vnějšímu soukromoprávnímu subjektu.“
 4) V článku 8 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
 „1. Agentura sleduje vývoj ve výzkumu, který je důležitý pro provozní řízení SIS II, VIS, Eurodacu, EES a jiných rozsáhlých informačních systémů.“
 5) V článku 12 se odstavec 1 mění takto:
 a) za písmeno s) se vkládá nové písmeno sa):
 „sa) přijímá zprávy o vývoji EES podle čl. 64 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) XX/XX ze dne XXX;“;
 a) písmeno t) se nahrazuje tímto:
 „t) přijímá zprávy o technickém fungování SIS II podle čl. 50 odst. 4 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 odst. 4 rozhodnutí 2007/533/SVV a o technickém fungování VIS podle čl. 50 odst. 3 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 17 odst. 3 rozhodnutí 2008/633/SVV a o EES podle čl. 64 odst. 4 nařízení (EU) XX/XX ze dne XXX;“;
 b) písmeno v) se nahrazuje tímto:
 „v) vyjadřuje se ke zprávám evropského inspektora ochrany údajů o auditech podle čl. 45 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006, čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008, čl. 31 odst. 2 nařízení (EU) č. 603/2013 a čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) XX/XX ze dne XXX a zajišťuje patřičná opatření v návaznosti na audit;“;
 b) za písmeno x) se vkládá


text:
nové písmeno xa):
 „xa) zveřejňuje statistiky související s EES podle článku 57 nařízení (EU) XXXX/XX;“;
 c) za písmeno z) se vkládá nové písmeno za):
 „za) zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu příslušných orgánů podle čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) XXXX/XX;“.
 6) V článku 15 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
 „4. Europol a Eurojust se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se SIS II v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol se také může účastnit zasedání správní rady jako pozorovatel, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se VIS v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2008/633/SVV nebo otázky týkající se systému Eurodac a související s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 nebo otázky týkající se systému EES v souvislosti s nařízením (EU) XX/XX ze dne XXX.“
 7) V čl. 17 odst. 5 se písmeno g) nahrazuje tímto:
 „g) aniž je dotčen článek 17 služebního řádu, stanoví požadavky na důvěrnost údajů k zajištění souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1987/2006, článkem 17 rozhodnutí 2007/533/SVV, čl. 26 odst. 9 nařízení (ES) č. 767/2008, čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) č. 603/2013 a čl. 34 odst. 4 [nařízení (EU) XX/XX ze dne XXX].“
 8) Článek 19 se mění takto:
 a) odstavec 1 se nahrazuje tímto:
 „1. Správní radě poskytují odborné poznatky související s rozsáhlými informačními systémy, a zejména v rámci vypracovávání ročního pracovního programu a výroční zprávy o činnosti, tyto poradní skupiny:
 a) poradní skupina pro SIS II;
 b) poradní skupina pro VIS;
 c) poradní skupina pro Eurodac;
 d) poradní skupina pro systém EES.“;
 b) odstavec 3 se nahrazuje tímto:
 „Europol a Eurojust mohou každý jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II. Europol může také jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS, do poradní skupiny pro systém Eurodac a do poradní skupiny pro systém EES.“
 KAPITOLA IX
 Závěrečná ustanovení
 Článek 57
 Používání údajů pro účely hlášení a statistik
 1.Výhradně pro účely hlášení a statistik, a aniž by byla možná individuální identifikace, jsou řádně zmocnění pracovníci příslušných orgánů členských států, Komise, agentury eu-LISA a agentury Frontex oprávněni nahlížet do těchto údajů:
 a)informace o statusu;
 b)státní příslušnost, pohlaví a datum narození státního příslušníka třetí země;
 c)datum a hraniční přechod vstupu do členského státu a datum a hraniční přechod výstupu z členského státu;
 d)druh cestovního dokladu a třípísmenný kód vydávající země;
 e)počet osob překračujících povolenou délku pobytu podle článku 11, jejich státní příslušnost a hraniční přechod vstupu;
 f)vložené údaje týkající se jakéhokoli zrušeného povolení k pobytu nebo povolení k pobytu, jehož platnost je prodloužena;
 g)případně třípísmenný kód členského státu, který vydal krátkodobé vízum (nebo cestovní vízum);
 h)počet osob, které jsou osvobozeny od požadavku poskytnout otisky prstů podle čl. 15 odst. 2 a 3;
 i) počet státních příslušníků třetích zemí, jimž byl odepřen vstup, státní příslušnost těchto osob a druh hranice (pozemní, vzdušná nebo námořní) a hraniční přechod, kde jim byl vstup odepřen.
 2.Pro účely odstavce 1 agentura eu-LISA zřídí, realizuje a provozuje ve svých technických zařízeních centrální registr obsahující údaje uvedené v odstavci 1, které neumožňují individuální


text:
identifikaci a které orgánům uvedeným v odstavci 1 umožní získávat přizpůsobitelné zprávy a statistiky o vstupech a výstupech, odepřeních vstupu a překročeních povolené délky pobytu týkajících se státních příslušníků třetích zemí, jež pomohou zlepšit posuzování rizika, že bude překročena délka povoleného pobytu, zvýšit účinnost hraničních kontrol, zpracovávat žádosti o víza na konzulátech a podpořit vytváření fakticky podložených politik Unie v oblasti migrace. Registr obsahuje rovněž denní statistiky týkající se údajů uvedených v odstavci 4. Přístup do centrálního registru je možný přes zabezpečený přístup prostřednictvím sítě sTESTA, s kontrolovaným přístupem a specifickými uživatelskými profily, a to výhradně pro účely hlášení a statistik.
 Podrobná pravidla týkající se fungování centrálního registru a pravidla pro ochranu údajů a bezpečnost týkající se registru se přijímají přezkumným postupem podle čl. 61 odst. 2.
 3.
 Postupy sledování vývoje a fungování systému EES zavedené agenturou eu-LISA podle čl. 64 odst. 1 zahrnují možnost vydávat pravidelné statistiky pro zajištění sledování.
 4.Agentura eu-LISA zveřejňuje čtvrtletní statistiky o systému EES uvádějící zejména počet, státní příslušnost a hraniční přechod vstupu osob překračujících povolenou délku pobytu, státních příslušníků třetích zemí, kterým byl odepřen vstup, včetně důvodů tohoto odepření, a státních příslušníků třetích zemí, jimž bylo zrušeno či prodlouženo povolení k pobytu, jakož i počet státních příslušníků třetích zemí osvobozených od povinnosti poskytnout otisky prstů.
 5.Na konci každého roku se statistické údaje shrnou ve formě čtvrtletních statistických přehledů za daný rok. Statistický přehled obsahuje rozpis údajů pro každý členský stát.
 6. Na žádost Komise poskytne agentura eu-LISA statistiky o určitých aspektech týkajících se provádění tohoto nařízení, jakož i statistiky podle odstavce 3.
 Článek 58
 Náklady
 1. Náklady spojené se zřízením a provozem ústředního systému, komunikační infrastruktury a vnitrostátních jednotných rozhraní jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Unie.
 2.Náklady vzniklé integrací stávající vnitrostátní pohraniční infrastruktury a jejím připojením k vnitrostátnímu jednotnému rozhraní i náklady na provoz vnitrostátních jednotných rozhraní jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Unie.
 Vyloučeny jsou tyto náklady:
 a)projektové řízení v členských státech (schůze, služební cesty, kanceláře);
 b)provoz vnitrostátních systémů (prostory, realizace, elektřina, chlazení);
 c)fungování vnitrostátních systémů (smlouvy s operátory a technickou podporou);
 d)přizpůsobení stávajících systémů ochrany hranic a policejní kontroly vnitrostátním systémům vstupu/výstupu;
 e)projektové řízení vnitrostátních systémů vstupu/výstupu;
 f)design, vývoj, realizace, provoz a údržba vnitrostátních komunikačních sítí;
 g)systémy automatizované hraniční kontroly, samoobslužné systémy a elektronické brány.
 3.Náklady na ústřední přístupová místa a náklady na jejich připojení k vnitrostátnímu jednotnému rozhraní jsou hrazeny jednotlivými členskými státy.
 4. Každý členský stát a Europol na své náklady zřizuje a udržuje technickou infrastrukturu nezbytnou pro provádění čl. 5 odst. 2 a nese náklady spojené s přístupem do systému EES za tímto účelem.
 Článek 59
 Oznámení
 1.Členské státy oznámí Komisi určený orgán, který má být považován za správce podle článku 49.
 2.Členské státy oznámí agentuře eu-LISA příslušné orgány podle článku 8, které jsou oprávněny vkládat, měnit, vymazávat, prohlížet či vyhledávat údaje.
 3. Členské státy oznámí Komisi své určené orgány a ústřední přístupová místa podle článku 9 a bezodkladně oznámí jakoukoli jejich změnu.
 4.Europol oznámí Komisi své určené orgány a ústřední přístupová místa podle článku 27 a bezodkladně oznámí jakoukoli


text:
jejich změnu.
 5.Agentura eu-LISA oznámí Komisi úspěšné provedení testu uvedeného v čl. 60 odst. 1 písm. b).
 6.Komise poskytne informace oznámené podle odstavce 1 členským státům a veřejnosti prostřednictvím pravidelně aktualizovaných veřejných internetových stránek.
 Článek 60
 Zahájení provozu
 1.Komise stanoví datum zahájení provozu systému EES, jakmile jsou splněny tyto podmínky:
 a)jsou přijata opatření uvedená v článku 33;
 b)agentura eu-LISA oznámí úspěšné provedení souhrnného testu systému EES, který provede agentura eu-LISA spolu s členskými státy;
 c)členské státy potvrdí, že byla provedena nezbytná technická a právní opatření týkající se shromažďování a předávání údajů uvedených v článcích 14 až 18 v rámci systému EES, a oznámí je Komisi;
 d)členské státy dokončily oznámení Komisi podle čl. 59 odst. 1 a 3.
 2.Komise sdělí Evropskému parlamentu a Radě výsledky testu uvedeného v odst. 1 písm. b).
 3.Rozhodnutí Komise uvedené v odstavci 1 se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
 4.
 Členské státy a Europol začnou používat systém EES od data stanoveného Komisí v souladu s odstavcem 1.
 Článek 61
 Postup projednávání ve výboru
 1.Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
 2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
 Článek 62
 Poradní skupina
 Agentura eu-LISA zřídí poradní skupinu a poskytne jí odborné poznatky související se systémem EES, zejména v souvislosti s přípravou svého ročního pracovního programu a výroční zprávy o činnosti.
 Článek 63
 Odborná příprava
 Agentura eu-LISA plní úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání systému EES.
 Článek 64
 Sledování a hodnocení
 1.Agentura eu-LISA zajistí zavedení postupů, které budou sledovat vývoj systému EES vzhledem k cílům v oblasti plánování a nákladů a sledovat fungování systému EES, pokud jde o porovnání jeho technických výstupů, nákladové efektivnosti, bezpečnosti a kvality služeb se stanovenými cíli.
 2.Do [Six months after the entry into force of this Regulation – OPOCE, please replace with the actual date] a poté každých šest měsíců během vývojové fáze systému EES předloží agentura eu-LISA Evropskému parlamentu a Radě zprávu o aktuálním stavu vývoje ústředního systému, jednotných rozhraní a komunikační infrastruktury mezi ústředním systémem a jednotnými rozhraními. Po ukončení vývoje předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, ve které podrobně vysvětlí, jak byly splněny cíle týkající se zejména plánování a nákladů, a odůvodní případné odchylky.
 3.Pro účely technické údržby má agentura eu-LISA přístup k potřebným informacím, které se týkají operací zpracovávání údajů v systému EES.
 4.Dva roky po zahájení provozu systému EES a poté vždy po dvou letech předloží agentura eu-LISA Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o technickém fungování systému EES, včetně jeho zabezpečení.
 5.Tři roky po zahájení provozu EES a poté vždy po čtyřech letech předloží Komise celkové hodnocení systému EES. Toto celkové hodnocení obsahuje posouzení dosažených výsledků ve vztahu ke stanoveným cílům a dopadu na základní práva, zhodnotí platnost výchozího principu, uplatňování nařízení, zabezpečení systému EES a jakékoli důsledky dalšího fungování a uvádí nezbytná doporučení. Komise předloží tuto hodnotící zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
 6.Členské státy a Europol poskytnou agentuře eu-LISA a Komisi informace nezbytné pro vypracování zpráv uvedených v


text:
odstavcích 4 a 5 v souladu s kvantitativními ukazateli předem stanovenými Komisí a/nebo agenturou eu-LISA. Tyto informace nesmějí ohrozit pracovní metody ani obsahovat informace, které prozrazují zdroje, pracovníky nebo vyšetřování určených orgánů.
 7.Agentura eu-LISA poskytne Komisi informace nezbytné k vypracování celkových hodnocení podle odstavce 5.
 8.
 Všechny členské státy a Europol vypracují při dodržení vnitrostátních právních předpisů o zveřejňování citlivých informací výroční zprávu o efektivitě přístupu k údajům systému EES pro účely vymáhání práva, která obsahuje informace a statistické údaje o:
 a)přesném účelu nahlížení do systému EES (ať za účelem zjištění totožnosti, nebo získání záznamů o vstupu/výstupu), včetně typu teroristického trestného činu či jiného závažného trestného činu;
 b)oprávněných důvodech pro důvodné podezření, že se na podezřelou osobu, pachatele nebo oběť vztahuje toto nařízení;
 c)oprávněných důvodech pro to, že nebyly konzultovány systémy automatizované identifikace otisků prstů jiných členských států podle rozhodnutí 2008/615/SVV v souladu s čl. 29 odst. 2 písm. b);
 d)počtu žádostí o přístup do systému EES pro účely vymáhání práva;
 e)počtu a typu případů, které byly završeny úspěšným zjištěním totožnosti;
 f)potřebě a využití postupu pro výjimečně naléhavé případy včetně případů, kdy ústřední přístupové místo provádějící ověření při následném ověření výjimečnou naléhavost neuznalo.
 Výroční zprávy členských států a Europolu se předají Komisi do 30. června následujícího roku.
 Článek 65
 Vstup v platnost a použitelnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda
 předseda / předsedkyně
 (1)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (kodifikované znění), Úř. věst. L 77, 23.3.2016, s. 1.
 (2)
 COM(2013) 95 final, COM(2013) 97 final a COM(2013) 96 final.
 (3)
 Technical Study on Smart Borders, European Commission, DG HOME, 2014.
 http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/smart-borders/index_en.htm
 (4)
 Final Report of the Smart Borders Pilot Project, eu-LISA, prosinec 2015.
 http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/smart-borders/index_en.htm
 (5)
 http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-is-new/public-consultation/2015/consulting_0030_en.htm
 (6)
 SWD(2013) 47 final a SWD(2013) 50 final.
 (7)
 COM(2015) 240 final.
 (8)
 V případě cestovního víza zřízeného v souladu s návrhem nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavedení cestovních víz a o změně Úmluvy k provedení Schengenské dohody a nařízení (ES) č. 562/2006 a (ES) č. 767/2008 [COM(2014) 163 final], který předložila Komise.
 (9)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků volně se pohybovat a pobývat na území členských států, o změně nařízení (EHS) č. 1612/68 a o zrušení směrnic 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS.
 (10)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva.
 (11)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS).
 (12)
 SEK(2008) 153.
 (13)
 SWD(2013) 47.
 (14)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 8. dubna 2014, spojené věci C-293/12


text:
a C-594/12, Digital Rights Ireland Ltd a další, EU:C:2014:238, bod 51.
 (15)
 Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
 (16)
 Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.
 (17)
 Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19.
 (18)
 Úř. věst. C , , s. .
 (19)
 Úř. věst. C , , s. .
 (20)
 KOM(2008) 69 v konečném znění.
 (21)
 Rozhodnutí Rady 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS) (Úř. věst. L 213, 15.6.2004, s. 5).
 (22)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60).
 (23)
 Rámcové rozhodnutí Rady 2002/475/SVV ze dne 13. června 2002 o boji proti terorismu (Úř. věst. L 164, 22.6.2002, s. 6).
 (24)
 Rámcové rozhodnutí Rady 2002/584/SVV ze dne 13. června 2002 o evropském zatýkacím rozkazu a postupech předávání mezi členskými státy (Úř. věst. L 190, 18.7.2002, s. 1).
 (25)
 Rozhodnutí Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (Úř. věst. L 121, 15.5.2009, s. 37).
 (26)
 Rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 1).
 (27)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků volně se pohybovat a pobývat na území členských států, o změně nařízení (EHS) č. 1612/68 a o zrušení směrnic 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 77).
 (28)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (Úř. věst. L 286, 1.11.2011, s. 1).
 (29)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).
 (30)
 Rámcové rozhodnutí Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech (Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 60).
 (31)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, p. 1).
 (32)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
 (33)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 515/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz a zrušuje rozhodnutí č. 574/2007/ES (Úř. věst. 150, 20.5.2014, s. 143).
 (34)
 Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze


text:
dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).
 (35)
 Rozhodnutí Rady ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).
 (36)
 Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
 (37)
 Rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31).
 (38)
 Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.
 (39)
 Rozhodnutí Rady 2008/146/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1).
 (40)
 Rozhodnutí Rady 2008/149/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 50).
 (41)
 Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.
 (42)
 Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19).
 (43)
 Rozhodnutí Rady 2011/349/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 1).
 (44)
 Rozhodnutí Komise 2008/602/ES ze dne 17. června, kterým se pro vývojovou fázi stanoví fyzická architektura a požadavky na vnitrostátní uživatelská rozhraní a komunikační infrastrukturu mezi centrálním VIS a vnitrostátními uživatelskými rozhraními (Úř. věst. L 194, 23.7.2008, p. 3).
 (45)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex) (Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 6.4.2016
 COM(2016) 194 final
 PŘÍLOHY
 návrhunařízení Evropského parlamentu a Rady,
 kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu a údajů o odepření vstupu, pokud jde o státní příslušníky třetích zemí překračující vnější hranice členských států Evropské unie, a kterým se stanoví podmínky přístupu do systému EES pro účely vymáhání práva a kterým se mění nařízení (ES) č. 767/2008 a nařízení (EU) č. 1077/2011
 {SWD(2016) 114 final}{SWD(2016) 115 final}{SWD(2016) 116 final}
 PŘÍLOHA I
 Seznam mezinárodních organizací podle čl. 38 odst. 2
 1.


text:
Organizace OSN (jako Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky);
 2.
 Mezinárodní organizace pro migraci (IOM);
 3.
 Mezinárodní výbor Červeného kříže.
 PŘÍLOHA II
 Legislativní finanční výkaz
 k návrhu
 nařízení, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3.Povaha návrhu/podnětu
 1.4.Cíle
 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7.Předpokládaný způsob řízení
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2.Systém řízení a kontroly
 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky
 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5.Příspěvky třetích stran
 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 Revidovaný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu a údajů o odepření vstupu, pokud jde o státní příslušníky třetích zemí překračující vnější hranice členských států Evropské unie, a kterým se stanoví podmínky přístupu do systému EES pro účely vymáhání práva a kterým se mění nařízení (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a nařízení (ES) č. 767/2008 o Vízovém informačním systému
 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1
 Oblast politiky: Oblast vnitřních věcí (hlava 18)
 1.3.Povaha návrhu/podnětu
 ⌧ Návrh/podnět se týká nové akce
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
 2
 ◻ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
 ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4.Cíle
 1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
 – Správa hranic – záchrana životů a zabezpečení vnějších hranic
 Má-li být správa hranic EU účinnější, je také třeba lépe využívat příležitostí, které nabízejí systémy IT a technologie. Iniciativa inteligentní hranice zvýší účinnost správy hraničních přechodů, usnadní překračování hranic převážné většině cestujících „v dobré víře“ ze třetích zemí a zároveň zintenzivní boj proti nelegální migraci, neboť se povedou záznamy o veškerém přeshraničním pohybu státních příslušníků třetích zemí, a to při plném dodržování proporcionality.
 – Lepší výměna informací
 Pro prevenci přeshraniční trestné činnosti a terorismu mají zásadní význam společné vysoké standardy správy hranic, jež plně dodržují zásady právního státu a základní práva.
 Návrh je součástí trvalého rozvoje strategie integrované správy hranic Evropské unie.
 1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl č. 2
 Podporovat integrovanou správu hranic, včetně podpory další harmonizace opatření souvisejících se správou hranic v souladu se společnými standardy Unie a prostřednictvím sdílení informací mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a agenturou Frontex, aby byla zajištěna jednotná a vysoká úroveň ochrany a zabezpečení vnějších hranic na jedné straně, včetně řešení nedovoleného přistěhovalectví, a plynulé překračování vnějších hranic v souladu se schengenským acquis na straně druhé, přičemž bude zajištěna dostupnost mezinárodní ochrany pro osoby, které ji potřebují, v souladu se závazky, které členské státy přijaly v oblasti lidských práv, včetně zásady nenavracení.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 Kapitola „Bezpečnost a ochrana svobod: vnitřní bezpečnost“
 1.4.3.Očekávané výsledky a


text:
dopady
 Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
 Obecné cíle:
 1)
 Zlepšit správu vnějších hranic.
 2)
 Omezit nelegální migraci tím, že se bude řešit problém týkající se překračování doby povoleného pobytu.
 3)
 Přispět k boji proti terorismu a závažné trestné činnosti a zajistit vysokou úroveň vnitřní bezpečnosti.
 Míru zlepšení správy hranic lze posuzovat podle její efektivnosti a účinnosti. Efektivní správy hranic je dosaženo, pokud legálně cestujícím osobám usnadňuje překračování hranic a současně zabraňuje ve vstupu do schengenského prostoru osobám, které nesplňují podmínky pro vstup, nebo pokud dochází k zadržení takových osob při výstupu. Účinné správy hranic je dosaženo, pokud vyšší četnost překračování hranic nevyžaduje příslušný nárůst počtu příslušníků pohraniční stráže.
 Dosažení druhého cíle závisí na zlepšení správy vnějších hranic, ale také je podmíněno požadavkem, aby příslušné orgány na území schengenského prostoru používaly systém vstupu/výstupu. Systém EES přispěje k provádění politiky EU v oblasti navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí.
 Zavedení systému EES zlepší identifikaci státních příslušníků třetích zemí a umožní odhalovat osoby, které používají několik totožností. Do určité míry se tím přispěje ke splnění třetího cíle, jehož však lze plně dosáhnout pouze v případě, že se přístup k systému vstupu/výstupu poskytne orgánům pro vymáhání práva.
 Nejedná se o rozvoj nových politik v nových oblastech. Tento návrh je součástí trvalého rozvoje strategie integrované správy hranic Evropské unie.
 Specifické cíle:
 Hlavní cíle systému vstupu/výstupu a změn nařízení (EU) 2016/399 (Schengenského hraničního kodexu) jsou:
 1)
 Zlepšit účinnost hraničních kontrol sledováním práv povolení k pobytu při vstupu a výstupu.
 2)
 Identifikovat a odhalovat osoby překračující povolenou délku pobytu (rovněž uvnitř území) a umožnit vnitrostátním orgánům členských států přijmout vhodná opatření včetně zvýšení pravděpodobnosti návratu.
 3)
 Snížit zátěž příslušníků pohraniční stráže, pokud jde o kontroly, které lze automatizovat, a umožnit jim lépe se soustředit na posuzování cestujících.
 4)
 Usnadnit státním příslušníkům třetích zemí překračování vnějších hranic EU prostřednictvím samoobslužných systémů a poloautomatizovaných nebo automatizovaných systémů a zároveň zachovat stávající úroveň bezpečnosti.
 5)
 Umožnit konzulátům přístup k informacím o využití předchozích víz v souladu s právními předpisy.
 6)
 Informovat státní příslušníky třetích zemí o délce jejich povoleného pobytu.
 7)
 Zlepšit posuzování rizika, že bude překročena délka povoleného pobytu.
 8)
 Podporovat fakticky podloženou tvorbu politik EU v oblasti migrace.
 9)
 Potírat podvodné zneužívání totožnosti.
 10)
 Účastnit se boje proti terorismu a závažné trestné činnosti.
 1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
 Během vývojové fáze
 Po schválení předlohy návrhu a přijetí technických specifikací vyvine agentura eu-LISA systém vstupu/výstupu (EES) a společné vnitrostátní jednotné rozhraní (National Uniform Interface, NUI), jež usnadní integraci vnitrostátních infrastruktur členských států do systému EES.
 Agentura eu-LISA bude rovněž koordinovat integraci NUI prováděnou členskými státy na vnitrostátní úrovni. Pro vývojovou fázi je podrobně stanoveno celkové řízení, jakož i požadavky na podávání zpráv Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.
 Specifický cíl: Systém má být připraven k provozu do konce roku 2019
 3
 .
 Ukazatel: Aby mohlo dojít realizaci tohoto projektu, musí agentura eu-LISA oznámit úspěšné provedení souhrnného testu systému EES, který provádí spolu s členskými


text:
státy.
 Během provozní fáze
 Agentura eu-LISA zajistí, že budou zavedeny systémy, které budou sledovat fungování systému vstupu/výstupu v porovnání se stanovenými cíli. Dva roky po uvedení systému do provozu a poté vždy po dvou letech by agentura eu-LISA měla předložit Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o technickém fungování systému a jeho zabezpečení. Kromě toho dva roky po zahájení provozu systému vstupu/výstupu a poté vždy po čtyřech letech by Komise měla předložit celkové hodnocení systému. Toto celkové hodnocení bude obsahovat posouzení dosažených výsledků v porovnání se stanovenými cíli a posouzení dopadu na základní práva, zhodnotí další platnost výchozího principu, uplatňování nařízení, zabezpečení systému EES a jakékoli implikace pro další fungování systému a vydá nezbytná doporučení. Komise předloží hodnotící zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
 Zvláště významné by pro toto hodnocení byly ukazatele týkající se počtu osob překračujících povolenou délku pobytu a údaje o času překročení hranice – přičemž pro ty by se použily rovněž zkušenosti z fungování VIS –, jakož i důkladná analýza důsledků zpřístupnění údajů pro účely vymáhání práva. Hodnotící zprávu by Komise měla postoupit Evropskému parlamentu a Radě.
 Specifický cíl: Zlepšit účinnost hraničních kontrol sledováním práv povolení k pobytu při vstupu a výstupu a zlepšit posuzování rizika, že bude překročena délka povoleného pobytu.
 Ukazatel: Doba odbavení na hraničních přechodech + všichni státní příslušníci třetích zemí byli informováni o povolené době pobytu. Doba odbavení na hraničních přechodech se měří jako doba, která uplyne od zahájení čtení údajů z cestovního dokladu, která je zaznamenána v systému EES, do okamžiku zaznamenání povolení ke vstupu. Doby trvání se zaznamenávají nepřetržitě a automaticky a na požádání mohou být vytvořeny statistiky. Bude provedeno srovnání s původní situací před uvedením systému do provozu.
 Ukazatel toho, že všichni státní příslušníci třetích zemí byli informováni o povolené době pobytu, může být každoročně posuzován na základě aplikovaných postupů a zařízení. Budou provedena meziroční srovnání.
 Specifický cíl: Identifikovat a odhalovat osoby překračující povolenou délku pobytu (rovněž uvnitř území) a umožnit vnitrostátním orgánům členských států přijmout vhodná opatření včetně zvýšení pravděpodobnosti návratu.
 Ukazatel: Počet identifikovaných osob překračujících povolenou délku pobytu podle kategorií (vízum požadováno / osvobozeny od vízové povinnosti), druhu hranic (pozemní/námořní/vzdušné), členského státu a země původu / státní příslušnosti. Počet záznamů, které vedly k zadržení osob, které překročily povolenou délku pobytu. Počet identifikovaných osob, jež překročily povolenou délku pobytu, který vyplynul z analýz údajů o překročení délky povoleného pobytu zaznamenaných v systému EES. Statistiky lze vytvořit kdykoli, avšak pro účely hodnocení se používají roční statistiky. Vývoj v této oblasti lze analyzovat meziročně.
 Počet záznamů, které vedly k zadržení osob, jež překročily povolenou délku pobytu, se získává souhrnem údajů členských států. Prvním ukazatelem však může být díky systému EES počet žádostí o biometrické ověření a zjištění totožnosti ze strany imigračních donucovacích orgánů, neboť tyto žádosti lze odlišit od žádostí podaných za jinými účely. Vývoj v této oblasti lze analyzovat meziročně.
 Specifický cíl: Usnadnit státním příslušníkům třetích zemí překračování vnějších hranic EU prostřednictvím poloautomatizovaných nebo automatizovaných systémů.
 Ukazatel: Průměrná doba, za kterou státní příslušníci třetích zemí překročí vnější hranice EU při použití


text:
poloautomatizovaných nebo automatizovaných systémů a urychlujících postupů zavedených na příslušných hraničních přechodech.
 Specifický cíl: Podporovat fakticky podloženou tvorbu politik EU v oblasti migrace.
 Ukazatel: Jsou k dispozici statistiky týkající se překračování hranic a překročení povolené délky pobytu, které poskytují přehled podle státního občanství a jiných charakteristik (například věk a pohlaví cestujícího a hraniční přechod). Statistiky lze vytvořit na žádost, ale pro účely hodnocení se používají roční statistiky. Budou provedena meziroční srovnání.
 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 1) Postupy týkající se překračování hranic státními příslušníky třetích zemí musí nechávat prostor pro větší automatizaci, aby se do roku 2025 zvládl očekávaný 57% nárůst toku cestujících.
 2) Kontrola povolené doby pobytu státních příslušníků třetích zemí musí být spolehlivá, rychlá, snadno proveditelná a systematická.
 3) Postupy hraničních kontrol musí systematicky, snadným a spolehlivým způsobem hlásit a identifikovat osoby překračující povolenou délku pobytu; tak vzniknou spolehlivé informace týkající se nedovoleného přistěhovalectví, což pomůže při navracení.
 4) Musí být posílen boj proti mezinárodní trestné činnosti, terorismu a dalším bezpečnostním hrozbám.
 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Žádný členský stát nedokáže vyřešit nedovolené přistěhovalectví sám. Do schengenského prostoru lze vstoupit na hraničním přechodu v členském státě, kde se používá vnitrostátní registrace údajů o vstupu/výstupu, ale opustit jej lze přes hraniční přechod, kde se žádný takový systém nepoužívá. Dohled nad dodržováním pravidel EU pro povolené pobyty se proto nemůže provádět pouze na úrovni členských států. Státní příslušníci třetích zemí, kteří vstoupí do schengenského prostoru, se v něm mohou pohybovat bez omezení. V prostoru bez vnitřních hranic by se proti nedovolenému přistěhovalectví mělo postupovat společně. S ohledem na výše uvedené je EU schopna přijímat vhodná opatření lépe než členské státy.
 Evropský program pro migraci označuje správu hranic za jeden ze čtyř pilířů pro lepší zvládání migrace. Účinnější zabezpečení a správa vnějších hranic EU také znamená, že je třeba lépe využívat příležitostí, které nabízí systémy IT a technologie. Používání tří stávajících rozsáhlých informačních systémů EU (SIS, VIS a Eurodac) je pro správu hranic přínosné. Se zavedením systému vstupu/výstupu přijde nová etapa: systém zvýší účinnost správy hraničních přechodů, usnadní překračování hranic převážné většině cestujících „v dobré víře“ ze třetích zemí a zároveň pomůže zintenzivnit boj proti nelegální migraci díky vedení záznamů o veškerém přeshraničním pohybu státních příslušníků třetích zemí, a to při plném dodržování proporcionality.
 Zavedení systému vstupu/výstupu v celé EU povede mimo jiné k automatizaci některých úkolů a činností týkajících se hraničních kontrol. Tato automatizace zajistí homogenní a systematickou kontrolu povolené doby pobytu státních příslušníků třetích zemí.
 Používání systému EES v kombinaci s novými možnostmi využívání samoobslužných systémů a automatizovaných nebo poloautomatizovaných postupů hraničních kontrol usnadní práci příslušníkům pohraniční stráže a pomůže jim zvládnout předpokládané zvýšení četnosti překračování hranic. Z hlediska cestujícího to bude znamenat snazší překračování hranic, protože se zkrátí čekací doby a hraniční kontroly budou rychlejší.
 Ačkoli členské státy mohou v souladu s vnitrostátními právními předpisy, které se týkají bezpečnosti, ponechat v platnosti své vnitrostátní systémy, unijní systém vstupu/výstupu by umožnil orgánům členských států přístup k údajům o státních příslušnících třetích zemí,


text:
kteří překročili vnější hranice EU v jedné zemi a opustili území EU v jiné schengenské zemi.
 Kvalitnější informace o přeshraničních pohybech státních příslušníků třetích zemí na úrovni EU by tvořily reálný základ pro rozvoj a adaptaci migrační politiky EU, včetně její vízové politiky. To by pomohlo při stanovování priorit, pokud jde o dohody o zpětném přebírání osob a dohody o zjednodušení vízového režimu se třetími zeměmi. To by během politických dialogů se zeměmi původu a tranzitu přispělo k nalezení společného náhledu na problematiku přistěhovalectví a související priority.
 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Ze zkušeností s vývojem Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) a Vízového informačního systému (VIS) plynou následující závěry:
 1) Aby bylo možné zabránit překračování nákladů a vzniku zpoždění kvůli měnícím se potřebám, nebude v prostoru svobody, bezpečnosti a práva vyvinut žádný nový informační systém, zejména pokud je rozsáhlý, aniž by se dříve s konečnou platností nepřijaly základní právní nástroje, které stanoví jeho účel, oblast působnosti, funkce a technické podrobnosti.
 2) Pokud jde o SIS II a VIS, jejich vývoj v jednotlivých členských státech mohl být spolufinancován z Fondu pro vnější hranice (EBF), avšak nejednalo se o povinnost. Proto nebylo možné získat přehled o dosaženém pokroku v zemích, které nezahrnuly příslušné činnosti do svého víceletého programu činností nebo jejichž programy nebyly přesné. Proto se nyní navrhuje, aby Komise uhradila veškeré náklady na integraci vynaložené členskými státy, aby bylo možné sledovat pokrok ve vývoji.
 3) Aby usnadnila obecnou koordinaci zavádění, vyvine agentura eu-LISA nejen ústřední systém, ale rovněž společné vnitrostátní jednotné rozhraní (NUI), které budou používat všechny členské státy, aby propojily své stávající vnitrostátní infrastruktury IT v oblasti správy hranic.
 1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji
 Tento návrh by měl být vnímán jako součást trvalého rozvoje strategie integrované správy hranic Evropské unie, zejména sdělení o inteligentních hranicích
 4
 , a rovněž ve spojení s nařízením o ISF – hranice
 5
 , jako součást víceletého finančního rámce a nařízení, kterým se zřizuje agentura eu-LISA
 6
 . Legislativní finanční výkaz přiložený k návrhu Komise o zřízení agentury
 7
 zahrnuje náklady na stávající IT systémy Eurodac, SIS II a VIS, ale nikoli na budoucí systémy správy hranic, které právní rámec dosud agentuře eu-LISA nesvěřuje. Proto ustanovení článku 5 nařízení ISF – hranice vyhrazuje na vývoj systémů informačních technologií založených na stávajících nebo nových systémech na podporu řízení migračních toků přes vnější hranice Unie částku ve výši 791 milionů EUR. Za vytvoření prostoru volného pohybu, v němž mohou osoby překračovat vnitřní hranice, aniž by byly podrobovány hraničním kontrolám, a v němž jsou vnější hranice kontrolovány a spravovány jednotně na úrovni EU, odpovídá v Komisi GŘ pro vnitřní věci (GŘ HOME). Systém má tyto synergie s Vízovým informačním systémem:
 a) u držitelů víz se pro účely vstupu/výstupu rovněž použije systém pro porovnávání biometrických prvků;
 b) systém vstupu/výstupu bude VIS doplňovat
 8
 . VIS obsahuje pouze žádosti o víza a udělená víza, zatímco systém EES bude u držitelů víz uchovávat také konkrétní údaje o vstupu a výstupu související s udělenými vízy.


text:
1.6.Doba trvání akce a finanční dopad
 ◻ Časově omezený návrh/podnět
 –◻
 Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
 –◻
 Finanční dopad od RRRR do RRRR
 ⌧ Časově neomezený návrh/podnět
 –Přípravné období 2016
 –Provádění s obdobím rozběhu v letech 2017 až 2019,
 –poté od roku 2020 plné fungování.
 1.7.Předpokládaný způsob řízení
 9
 ⌧ Přímé řízení Komisí
 –⌧ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;
 –◻
 prostřednictvím výkonných agentur
 ⌧ Sdílené řízení s členskými státy
 ⌧ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
 –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;
 –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);
 –◻ EIB a Evropský investiční fond;
 –⌧ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení;
 –◻ veřejnoprávní subjekty;
 –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
 –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;
 –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
 –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 Nařízení o ISF – hranice je finančním nástrojem, ve kterém je zahrnut rozpočet pro provádění balíčku opatření pro inteligentní hranice.
 Ustanovení článku 5 uvedeného nařízení stanoví, že částka 791 milionů EUR se čerpá prostřednictvím programu pro zřizování systémů informačních technologií na podporu řízení migračních toků přes vnější hranice za podmínek stanovených v článku 15.
 Pokud jde o způsoby plnění rozpočtu, nařízení o ISF – hranice stanoví:
 Ustanovení čl. 5 odst. 4 poslední pododstavec stanoví: „Způsoby plnění rozpočtu pro program týkající se vývoje systémů informačních technologií založených na stávajících nebo nových systémech informačních technologií jsou stanoveny v příslušných právních předpisech Unie s výhradou jejich přijetí.“
 Článek 15 stanoví: „Program na rozvoj systémů informačních technologií založených na stávajících nebo nových systémech informačních technologií bude prováděn po přijetí právních předpisů Unie, jež vymezují tyto systémy informačních technologií a jejich komunikační infrastrukturu zejména s cílem zlepšit řízení a správu toků cestujících osob na vnějších hranicích posilováním kontrol a současným urychlováním překračování hranic pro běžné cestující. Kde je to vhodné, zajistí se součinnost se stávajícími systémy informačních technologií s cílem zabránit zdvojování výdajů.
 Rozdělení částky uvedené v čl. 5 odst. 5 písm. b) je stanoveno buď v příslušných legislativních aktech Unie, nebo po přijetí příslušných legislativních aktů aktem v přenesené pravomoci podle článku 17.“
 Zákonodárce jasně rozhodl, že způsob plnění rozpočtu pro inteligentní hranice není v nařízení o ISF – hranice definován a bude muset být stanoven v „příslušných legislativních aktech Unie“, tzn. v nařízeních o systému EES a programu RTP. Pokud jde o rozdělení částky 791 milionů EUR, zákonodárce sledoval stejnou logiku (stanovení v „příslušných legislativních aktech Unie“), avšak ponechal otevřenou možnost stanovit toto rozdělení prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci po přijetí nařízení o inteligentních hranicích. To znamená, že pokud by způsob plnění měl být definován v příslušných legislativních aktech Unie, rozdělení nákladů by mohlo být definováno později prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, což


text:
by umožňovalo určitou flexibilitu v případě změny rozdělení.
 Způsoby plnění uvedené v návrhu:
 1) Nepřímé řízení: Během období 2017–2019 bude vývoj systému EES provádět agentura eu-LISA. To se bude týkat vývojové části všech složek projektu, tj. ústředního systému, vnitrostátního jednotného rozhraní (NUI) a komunikační infrastruktury mezi ústředním systémem a NUI. Během provozního období, které bude zahájeno v roce 2020, bude agentura eu-LISA provádět veškeré provozní činnosti spojené s údržbou ústředního systému a komunikační infrastruktury.
 Počínaje rokem 2017 se plánuje převod celkové částky ve výši 288 milionů EUR z ISF do rozpočtové položky pro agenturu eu-LISA, která pokryje zmíněné činnosti.
 2) Přímé řízení: Během vývojové fáze (2017–2019) Komise vynaloží celkovou částku ve výši 120 milionů EUR na řízení grantů určených pro členské státy na integraci NUI.
 3) Sdílené řízení: Během vývojové fáze (2017–2019) Komise vynaloží celkovou částku ve výši 52,7 milionu EUR na výdaje týkající se operací v členských státech. Pro provozní období, jež bude zahájeno v roce 2020, byla vyhrazena částka ve výši 19,7 milionu EUR na zajištění potřebných zaměstnanců pro nepřetržitý provoz (24/24) systému v členských státech. To bude vyžadovat revizi národních programů v rámci ISF – hranice a víza za účelem zařazení nových specifických opatření, což bude po přijetí nařízení o inteligentních hranicích provedeno prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci.
 Zbývající rozpočet z položky pro inteligentní hranice (původně přidělených 791 milionů EUR minus 480 milionů EUR z rozpočtu na inteligentní hranice = 311 milionů EUR) bude použit v souladu s čl. 5 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) č. 515/2014 (ISF – hranice).
 Bloky
 Vývojová fáze
 (2017–2019)
 Provozní
 fáze
 (2020)
 Způsob řízení
 Aktér
 Síť
 X
 X
 nepřímé
 eu-LISA
 Vývoj a údržba ústředního systému
 X
 X
 nepřímé
 eu-LISA
 Vývoj vnitrostátního jednotného rozhraní (NUI)
 X
 nepřímé
 eu-LISA
 Integrace NUI a související správa během vývoje
 X
 X
 přímé/sdílené
 KOM
 Údržba vnitrostátních systémů
 X
 sdílené
 KOM
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte četnost a podmínky.
 Pravidla pro sledování a hodnocení systému vstupu/výstupu (EES) jsou uvedena v článku 64 návrhu:
 1.
 Agentura eu-LISA zajistí, že jsou zavedeny postupy ke sledování vývoje systému EES, pokud jde o porovnání plánování a nákladů se stanovenými cíli, a ke sledování fungování tohoto systému, pokud jde o porovnání technických výstupů, efektivnosti nákladů, zabezpečení a kvality služeb se stanovenými cíli.
 2.
 Šest měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost a každých šest měsíců poté během vývojové fáze systému EES předloží agentura eu-LISA Evropskému parlamentu a Radě zprávu o aktuálním stavu vývoje ústředního systému, jednotných rozhraní a komunikační infrastruktury mezi ústředním systémem a jednotnými rozhraními. Po ukončení vývoje předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, ve které podrobně vysvětlí, jak byly splněny cíle týkající se zejména plánování a nákladů, a odůvodní případné odchylky.
 3.
 Pro účely technické údržby má agentura eu-LISA přístup k potřebným informacím, které se týkají zpracovávání údajů v systému EES.
 4.
 Dva roky po zahájení provozu systému EES a každé dva roky poté předloží agentura eu-LISA Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o technickém fungování systému EES, včetně jeho zabezpečení.
 5.
 Tři roky po zahájení provozu