text:
na rok 2016
 1
 .
 Návrh nařízení vymezuje obecné zásady evropské integrované správy hranic; zřizuje evropskou pohraniční a pobřežní stráž a Evropskou agenturu pro pohraniční a pobřežní stráž vybudovanou na základech agentury Frontex. Cílem tohoto návrhu nařízení je zajistit integrovanější správu vnějších hranic EU, a to mimo jiné zřízením Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, která bude mít větší pravomoci v oblastech správy vnějších hranic a navracení, než má v současnosti agentura Frontex. Tento návrh nařízení uděluje Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž dodatečné pravomoci, které jsou nutné k tomu, aby agentura mohla účinně provádět integrovanou správu hranic na úrovni Unie, odstraňovat nedostatky ve správě hranic na vnitrostátní úrovni a reagovat na bezprecedentní migrační toky, jako jsou ty, které se letos objevily na vnějších hranicích Evropské unie.
 Udělení těchto dodatečných pravomocí evropské pohraniční a pobřežní stráži na evropské úrovni má zásadní význam, má-li se zabránit tomu, aby nedostatky ve správě vnějších hranic či nepředvídané migrační toky ohrožovaly řádné fungování schengenského prostoru. S výzvami, které vyplynuly z migrační krize, se nelze odpovídajícím způsobem vypořádat, budou-li členské státy jednat nekoordinovaně. Integrovaná správa hranic je sdílenou odpovědností Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a vnitrostátních orgánů odpovědných za správu hranic včetně pobřežní stráže, jestliže vykonává úkoly spojené s ochranou hranic, a tyto orgány a agentura společně tvoří evropskou pohraniční a pobřežní stráž.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Tento návrh nařízení reaguje na výzvy Evropského parlamentu a Evropské rady k účinné správě vnějších hranic Evropské unie. Evropská rada na zasedání v říjnu 2015
 2
 určila jasné směry, podle nichž je nutné posílit vnější hranice Evropské unie zejména prací na vytvoření systému integrované správy vnějších hranic a posílením mandátu agentury Frontex v kontextu diskusí o rozvoji systému evropské pohraniční a pobřežní stráže a rovněž o vysílání pohraničních jednotek rychlé reakce v případech, kdy schengenská hodnocení či analýza rizik prokážou, že je nutné ve spolupráci s dotčeným členským státem provést rozsáhlé a rychlé kroky. Evropská rada rovněž měla za to, že by měl být rozšířen mandát agentury Frontex v souvislosti s navracením, aby obsahoval také právo organizovat společné návratové operace z vlastního podnětu a aby se posílila úloha této agentury při získávání cestovních dokladů pro navracené osoby.
 V Evropském programu pro migraci Komise navrhla, aby správa vnějších hranic byla sdílenou odpovědností členských států a Evropské unie. Na tomto základě Evropský program pro migraci navrhl změny právního základu agentury Frontex, které mají posílit její úlohu a kapacitu. Dalšími kroky, které má Komise podle návrhu přijmout, je zřízení evropské pohraniční a pobřežní stráže, posílení úlohy Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž při organizaci a koordinaci navracení, zajištění spolupráce mezi agenturami, lepší správa prostředků agentury a členských států a zahájení nového přístupu „založeného na hotspotech“.
 Tímto návrhem nařízení Komise přispívá ke zvýšení účinnosti a spolehlivosti správy hranic, a to tím, že do něj vnáší novou úroveň odpovědnosti a solidarity. V průběhu posledních několika let zavedla Evropská unie politiku, která má členským státům umožnit, aby budovaly a udržovaly spolehlivé vnější hranice. Avšak vzhledem


text:
k tomu, že neexistuje strategické provádění integrované správy hranic na úrovni Unie, stále přetrvávají nesrovnalosti v provádění na úrovni jednotlivých členských států. Proto je nutné zavést normy Unie pro správu hranic, aby byly pokryty všechny aspekty správy vnějších hranic Unie, jak určila Komise v Evropském programu pro migraci.
 Tento návrh vychází ze stávající politiky správy hranic včetně agentury Frontex a dovádí ji na kvalitativně jinou úroveň. Agentura Frontex byla zřízena nařízením Rady (ES) č. 2007/2004, jež bylo následně pozměněno nařízením (ES) č. 862/2007
 3
 , které zavedlo zásahy rychlé reakce na hranicích, a nařízením (EU) č. 1168/2011
 4
 , které zdůraznilo odpovědnost agentury Frontex při ochraně základních práv. Tento návrh do značné míry rozvíjí schopnost agentury účinně reagovat na stávající či budoucí hrozby na vnějších hranicích tím, že aktivně posiluje, posuzuje a koordinuje činnosti členských států při provádění odpovídajících opatření na vnějších hranicích.
 Návrh doplňuje stávající právní předpisy tím, že sleduje podobný přístup, jaký byl uplatněn u Evropského systému ostrahy hranic (Eurosur)
 5
 , a dále podporuje ducha spolupráce, výměnu informací a snahy o koordinaci mezi členskými státy a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, jakož i mezi vnitrostátními orgány a agenturami Unie, přičemž zavádí konkrétní a závazné závazky. Rovněž vychází z nařízení (EU) č. 656/2004
 6
 , kterým se stanoví pravidla pro ostrahu vnějších námořních hranic v kontextu operativní spolupráce koordinované agenturou Frontex. Návrh také rozvíjí a posiluje zásahy rychlé reakce na hranicích.
 Návrh samotný, a zejména posouzení zranitelnosti, doplňuje schengenský hodnotící mechanismus, jenž byl zaveden nařízením (EU) č. 1053/2013
 7
 . Schengenský hodnotící mechanismus má zachovat vzájemnou důvěru mezi členskými státy. Sestává z technického a právního posouzení, která má ověřit, že je správně uplatňováno schengenské acquis a že jsou dodržovány nezbytné podmínky pro odstranění kontrol na vnitřních hranicích. V případech, kdy ze schengenského hodnocení vyplývá, že na vnější hranici existují závažné nedostatky, může Komise doporučit, aby bylo zahájeno vyslání jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže, nebo může agentuře předložit strategické plány, aby k nim agentura vyjádřila své stanovisko. Stávajícím návrhem rovněž nejsou dotčena opatření, která mohou být přijata podle článků 19a a 26 Schengenského hraničního kodexu.
 Posouzení zranitelnosti se soustředí na prevenci, aby se zabránilo vzniku krizové situace. Jde o posouzení operativních schopností členských států na vnějších hranicích, a za tímto účelem se zkoumá technické vybavení, kapacity, zdroje a pohotovostní plány. Uvedené posouzení provádí agentura, dozorčí rada vydává doporučení výkonnému řediteli a ten následně rozhoduje o nezbytných opatřeních. Pokud by členský stát nevyhověl rozhodnutí výkonného ředitele, a ohrozil tím fungování schengenského prostoru, může Komise přijmout prováděcí rozhodnutí, jímž si vyžádá přímý zásah agentury v terénu.
 Tento návrh vychází ze stávajících ustanovení politiky, dále je rozvíjí a spojuje je tak, aby vznikla evropská pohraniční a pobřežní stráž, a tím vytváří integrovaný systém správy vnějších hranic na úrovni Unie, jak stanoví čl. 77 odst. 2 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Tento návrh je úzce provázán s dalšími politikami Unie a doplňuje je, konkrétně jde o tyto politiky:
 a)společný evropský azylový systém, v

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
jehož rámci jsou zřízeny podpůrné týmy pro řízení migrace v oblastech hotspotů, což úzce souvisí s relokací osob, které jednoznačně potřebují mezinárodní ochranu;
 b)vnitřní bezpečnost, jak zdůrazňuje Evropský program pro bezpečnost, společné vysoké normy správy hranic mají zásadní význam pro předcházení přeshraniční trestné činnosti a terorismu; tento návrh dále přispívá k dosažení vysoké úrovně vnitřní bezpečnosti tím, že agentuře umožňuje, aby do analýzy rizik zahrnula aspekty přeshraniční trestné činnosti a terorismu, tím, že umožňuje, aby zpracovávala osobní údaje osob podezřelých z účasti na teroristických činech, a že stanoví, že agentura bude spolupracovat s dalšími agenturami Unie a mezinárodními organizacemi při prevenci terorismu. Pokud jde o přístup k vnitrostátním a evropským databázím, návrh nařízení stanoví, že členské státy jsou povinny umožnit příslušníkům jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže k těmto databázím přístup. Komise se bude zabývat možností udělit agentuře přístup k evropským databázím, např. databázím SIS a EURODAC, a zváží, zda předloží návrhy, jimiž by změnila právní akty, na kterých jsou tyto databáze založeny;
 c)strategii Unie pro řízení celních rizik a bezpečnost dodavatelského řetězce, která stanoví, že je třeba prosazovat spolupráci agentur a sdílení informací mezi celními, donucovacími a bezpečnostními orgány s cílem zaručit doplňkovost úloh, vývoj společných kritérií rizik a sdílení informací o rizicích;
 d)námořní bezpečnost, jakož i námořní dohled, které doplňuje nastolením evropské spolupráce při plnění funkcí pobřežní stráže, a to mezi Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost;
 e)politiku vnějších vztahů Unie vzhledem k tomu, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla usnadňovat a podporovat operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi, a to rovněž koordinací této operativní spolupráce v oblasti správy vnějších hranic a vysíláním styčných úředníků do třetích zemí, jakož i spoluprací s orgány třetích zemí při navracení, a to i v souvislosti se získáváním cestovních dokladů.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Tento legislativní návrh je založen na čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) a čl. 79 odst. 2 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).
 Podle čl. 77 odst. 1 písm. b) a c) Unie rozvíjí politiku s cílem zajistit kontrolu osob a účinný dohled nad překračováním vnějších hranic a postupně zavést integrovaný systém správy vnějších hranic. Podle čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) přijímají Evropský parlament a Rada pro tyto účely řádným legislativním postupem opatření týkající se kontrol, jimž podléhají osoby překračující vnější hranice, a veškerá opatření nezbytná pro postupné zavedení integrovaného systému správy vnějších hranic.
 Ustanovení čl. 79 odst. 2 písm. c) opravňuje Evropský parlament a Radu k tomu, aby přijímaly opatření v oblasti nedovoleného přistěhovalectví a nedovoleného pobytu včetně vyhoštění a vracení osob s neoprávněným pobytem.
 •Subsidiarita
 Cílem tohoto návrhu je zajistit evropské integrovanou správu vnějších hranic EU, aby byla účinně řízena migrace a zajištěna vysoká úroveň bezpečnosti v Unii a zároveň zachován volný pohyb osob na jejím území. V prostoru bez vnitřních hranic ovlivňuje nelegální migrace přes vnější hranice jednoho členského státu všechny ostatní členské státy v schengenském prostoru.


text:
Prostor bez vnitřních hranic bude udržitelný pouze v případě, že budou účinně zabezpečeny a chráněny vnější hranice.
 Jelikož ochrana vnějších hranic Unie představuje společný a sdílený zájem, který se musí plnit v souladu s vysokými a jednotnými normami Unie, nemůže být cílů tohoto návrhu uspokojivě dosaženo na úrovni členských států a lze jich lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii.
 •Proporcionalita
 Návrh nařízení má reagovat na nové výzvy a politické skutečnosti, jimž Unie čelí, a to jak v souvislosti s řízením migrace, tak vnitřní bezpečností. Zavádí soubor opatření, která se uceleným způsobem snaží řešit otázku správy hranic. Zajišťuje, že členské státy v plném rozsahu a správně uplatňují pravidla integrované správy hranic, že jsou přijímána vhodná opatření, aby se zamezilo vzniku krizových situací a aby byly na vnějších hranicích v rané fázi prováděny zásahy, a dbá na to, aby byla bezodkladná opatření na úrovni Unie za účelem přímého zásahu v terénu přijímána teprve tehdy, je-li situace navzdory všemu kritická. S ohledem na cíle nařízení a v souladu se zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
 •Volba nástroje
 Pouze nařízení může zajistit nezbytný stupeň jednotnosti, která je nutná k tomu, aby byla zajištěna integrovaná správa vnějších hranic. Kromě toho vzhledem k tomu, že agentura Frontex, přejmenovaná na Evropskou agenturu pro pohraniční a pobřežní stráž, byla zřízena nařízením, je tentýž právní nástroj vhodný také pro tento návrh.
 3.KONZULTACE SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI
 Při přípravě tohoto návrhu Komise vycházela z diskusí o správě hranic a opatřeních nutných k vyřešení migrační krize, které pravidelně probíhají v Evropské radě a v Radě ministrů, jakož i v Evropském parlamentu. O budoucnosti správy hranic a zejména posílení agentury Frontex se nedávno diskutovalo na zasedání Rady ministrů, které se konalo dne 8. října 2015
 8
 . Po tomto zasedání se dne 15. října 2015
 9
 konalo zasedání Evropské rady, na němž Rada ve svých směrech k budoucnosti správy hranic vyzvala k posílení vnějších hranic Evropské unie mimo jiné tím, že bude zaveden systém integrované správy hranic a posílen mandát agentury Frontex.
 Od okamžiku, kdy se agentura Frontex dne 1. května 2005 ujala svých povinností, byly vedeny soustavné diskuse s příslušnými zaniteresovanými stranami na evropské i vnitrostátní úrovni. Zejména se konaly pravidelné diskuse v souvislosti s podáváním zpráv agentury v Evropském parlamentu a Radě. Agentura průběžně podává zprávy o svých činnostech na zasedání správní rady a také prostřednictvím různých zpráv, které vydává v průběhu roku. Dochází také k pravidelné výměně informací s dalšími agenturami Unie, zejména s Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, Agenturou Evropské unie pro základní práva a Europolem, jakož i s evropským veřejným ochráncem práv. Bylo rovněž uspořádáno několik diskusí s občanskou společností a zástupci akademické obce.
 V roce 2014 Komise zahájila studii proveditelnosti, která se zabývá možností vytvoření evropského systému pohraniční stráže pro kontrolu vnějších hranic Unie (Study on the feasibility of the creation of a European


text:
System of Border Guards to control the external borders of the Union), jejíž výsledky byly zohledněny při přípravě tohoto návrhu.
 Komise rovněž zajistila, aby byly zohledněny názory příslušných zainteresovaných stran, a to tím, že důkladně zvážila výsledky externího hodnocení agentury Frontex. Toto externí hodnocení, které je založeno na článku 33 nařízení (EU) č. 2007/2004, bylo provedeno v období od července 2014 do června 2015 a vztahuje se na období od července 2008 do července 2014. O závěrečné zprávě diskutovala správní rada agentury Frontex dne 10. září 2015 a tato rada vydala doporučení ohledně možných změn nařízení, jímž byla agentura Frontex zřízena. Tento návrh odráží většinu doporučení, která správní rada učinila ve svém rozhodnutí ze dne 28. října 2015.
 Při vývoji mechanismu agentury pro podávání a vyřizování stížností Komise rovněž zohlednila zprávu Evropského parlamentu o zvláštní zprávě evropské veřejné ochránkyně práv v rámci šetření z vlastního podnětu OI/5/2012/BEH-MHZ týkajícího se agentury Frontex.
 •Základní práva
 Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady stanovené v Listině základních práv Evropské unie, zejména v článcích 18 a 19 uvedené listiny.
 Tento návrh zaručuje základní práva tím, že stanoví povinnost Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž mít strategii pro základní práva, zřizuje poradní fórum pro základní práva, vymezuje rozšířenou úlohu úředníka pro otázky základních práv a zřizuje mechanismus pro podávání a vyřizování stížností, jehož prostřednictvím může kdokoli, kdo se domnívá, že byla činnostmi agentury nebo jakoukoli zasahující osobou z řad třetích stran porušena jeho práva, podat stížnost k Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž.
 Návrh je proto v souladu s články 2 a 6 Smlouvy o Evropské unii a s Listinou základních práv Evropské unie.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Úkolem Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, která bude vytvořena ze stávající agentury Frontex, je správa vnějších hranic členských států. Subvence pro Frontex, která se přejmenovává na Evropskou agenturu pro pohraniční a pobřežní stráž,, je již součástí rozpočtu Unie.
 Rozpočty agentury na roky 2015 a 2016 byly v roce 2015 posíleny, aby mohla agentura řešit problematiku migrační krize, zejména byly ztrojnásobeny finanční zdroje pro společné operace Poseidon a Triton, rozšířena podpora, kterou agentura poskytuje členským státům v oblasti navracení, a agentuře byly přiděleny nezbytné zdroje na zavedení hotspotů. Konečná subvence EU na rok 2016, přijatá rozpočtovým orgánem, činí 238 686 000 EUR.
 Jelikož je nutné, aby agentura pokračovala v práci na správě vnějších hranic se stejnou intenzitou, a to i pokud jde o pátrání a záchranu a práci v oblasti navracení, je důležité, aby byla v budoucnosti jako základ pro roční rozpočet Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž zachována úroveň subvence poskytnuté v roce 2016.
 Aby však agentura mohla odpovídajícím způsobem plnit své nové úkoly, jak stanoví tento návrh, bude nutné v rozpočtu Unie pro agenturu v roce 2017 přidat k částce pro agenturu na rok 2016 částku alespoň 31,5 milionů EU, dále je nutné vytvořit do roku 2020 dalších 602 pracovních míst a zajistit potřebné finanční zdroje, přičemž půjde o 329 pracovních míst z plánu pracovních míst agentury a 273 externích zaměstnanců.
 5.OSTATNÍ


text:
PRVKY
 •Mechanismy monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž má řadu povinností v oblasti podávání zpráv o svých činnostech a monitorování své práce. Především musí agentura sestavovat souhrnnou výroční zprávu o činnosti, která musí obsahovat hodnocení společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích. Komise musí v souladu se svými pokyny každé tři roky provádět hodnocení, aby posoudila dopad, účinnost a účelnost všech činností agentury. Zjištění, ke nimž Komise při hodnocení dospěla, musí předat Evropskému parlamentu, Radě a správní radě agentury. Tato zjištění se zveřejní. Kromě toho mohou Evropský parlament a Rada také vyzvat výkonného ředitele agentury, aby jim podal zprávu o plnění svých úkolů.
 •Podrobné vysvětlení zvláštních ustanovení návrhu
 Tento návrh stanoví obecné zásady evropské integrované správy hranic, aby byla účinně řízena migraci a zajištěna vysoká úroveň vnitřní bezpečnosti v Evropské unii a zároveň zachován volný pohyb osob v Evropské unii.
 Evropská integrovaná správa hranic sestává z opatření v třetích zemích, opatření prováděných ve spojení se sousedními třetími zeměmi, opatření týkajících se ochrany vnější hranice a opatření prováděných uvnitř oblasti volného pohybu včetně navracení státních příslušníků třetích zemí, kteří neoprávněně pobývají v určitém členském státě.
 Tento návrh zřizuje evropskou pohraniční a pobřežní stráž, která je odpovědná za integrovanou správu hranic, a ve srovnání s mandátem agentury Frontex posiluje pravomoci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž ve vztahu ke všem aspektům integrované správy hranic. Evropská pohraniční a pobřežní stráž se skládá z Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a vnitrostátních orgánů, které jsou odpovědné za správu hranic, včetně pobřežní stráže, jestliže vykonává úkoly spojené s ochranou hranic. Úkolem evropské pohraniční a pobřežní stráže je provádět evropskou integrovanou správu hranic v souladu se zásadou sdílené odpovědnosti. Jelikož všechny vnitrostátní pohraniční stráže včetně pobřežní stráže, jestliže tato pobřežní stráž vykonává úkoly spojené s ochranou hranic, provádějí evropskou integrovanou správu hranic, jsou tyto pohraniční a pobřežní stráže nejen vnitrostátní, ale zároveň i pohraniční a pobřežní stráže evropské.
 Vzhledem k těmto změnám pravomocí agentury Frontex, se agentura přejmenuje na Evropskou agenturu pro pohraniční a pobřežní stráž. Klíčovou úlohou Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž je vytvořit operativní a technickou strategii pro provádění integrované správy hranic na úrovni Unie, dohlížet na účinné fungování ochrany hranic na vnějších hranicích členských států, provádět posouzení zranitelnosti a zajistit, aby se vnitrostátní orgány zabývaly nedostatky ve správě vnějších hranic, poskytovat rozsáhlejší operativní a technickou pomoc členským státům prostřednictvím společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích a zajistit praktické provádění opatření v případech, kdy situace vyžaduje okamžité přijetí opatření na vnějších hranicích, jakož i organizovat, koordinovat a provádět návratové operace a návratové zásahy.
 Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž bude muset mít rozsáhlý a účinný přehled, aby dokázala určit, zda je určitý členský stát schopen provádět použitelné právní předpisy EU a zda ve správě hranic ze strany členského státu existují slabá místa, aby se zabránilo tomu, že nárůsty migračních toků způsobí závažné problémy na vnějších hranicích. Pro tyto účely tento návrh vymezuje následující prvky, které posilují úlohu Evropské agentury pro


text:
pohraniční a pobřežní stráž ve srovnání s úlohou agentury Frontex:
 Zřízení střediska pro monitorování a analýzu rizik, které je schopno monitorovat migrační toky do Evropské unie a uvnitř Unie a provádět analýzu rizik, kterou budou používat členské státy a která bude zahrnovat všechny aspekty, které jsou významné pro integrovanou správu hranic, zejména ochranu hranic, navracení, nezákonný druhotný pohyb státních příslušníků třetích zemí v Evropské unii, prevenci přeshraniční trestné činnosti včetně napomáhání nedovolenému přistěhovalectví, obchodování s lidmi a terorismus, jakož i situaci v sousedních třetích zemích, a to vše s cílem vyvinout mechanismus včasného varování, který analyzuje migrační toky proudící do EU.
 Styční úředníci agentury budou vysíláni do členských států, aby agentura mohla zajistit řádné a účinné monitorování nikoli pouze analýzou rizik, výměnou informací a pomocí systému Eurosur, ale také na základě přítomnosti v terénu. Úkolem styčného úředníka je podporovat spolupráci agentury a členských států a zejména podporovat shromažďování informací, které agentura potřebuje k provádění posouzení zranitelnosti a monitorování opatření, která členské státy přijímají na vnějších hranicích.
 Kontrolní úloha agentury je zajištěna tím, že agentura musí povinně provádět posouzení zranitelnosti, aby bylo možné posoudit schopnost členských států čelit výzvám na jejich vnějších hranicích, a to rovněž prostřednictvím posouzení vybavení a zdrojů členských států, jakož i jejich pohotovostního plánování. Výkonný ředitel na základě doporučení dozorčí rady vytvořené v rámci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž určí opatření, která má dotčený členský stát přijmout, a měl by stanovit lhůtu, v níž by měla být tato opatření přijata. Rozhodnutí výkonného ředitele bude pro dotčený členský stát závazné a v případech, kdy nebudou nezbytná opatření přijata ve stanovené lhůtě, bude záležitost předána správní radě k dalšímu rozhodnutí. Jestliže členský stát přesto žádné opatření nepřijme, a ohrozí tak fungování schengenského prostoru, může Komise přijmout prováděcí rozhodnutí o přímém zásahu agentury.
 Nové postupy pro řešení situací, které vyžadují okamžité přijetí opatření, v případech, kdy členský stát nepřijme nezbytné nápravné opatření v souladu s posouzením zranitelnosti nebo kdy dojde k nepřiměřenému migračnímu tlaku na vnější hranici, kvůli němuž se ochrana vnějších hranic stane neúčinnou do takové míry, že vznikne riziko, že bude ohroženo fungování schengenského prostoru. Součástí těchto postupů bude prováděcí rozhodnutí Komise, v němž se určí opatření, která má provést Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž a která jsou vymezena v tomto opatření, a které bude od dotčeného členského státu vyžadovat, aby při provádění uvedených opatření spolupracoval s agenturou. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž pak určí kroky, které je třeba provést za účelem praktického výkonu opatření uvedených v rozhodnutí Komise, a přímo zasáhne v dotčeném členském státě.
 Rozšířené úkoly agentury, které sestávají ze zřízení a vysílání jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže do společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích, vytvoření rezervy technického vybavení, pomoci Komisi při koordinaci činností podpůrných týmů pro řízení migrace v oblastech hotspotů a v posílené úloze při navracení, analýze rizik, odborné přípravě a výzkumu.
 Povinné vytváření rezervy lidských zdrojů zřízením rezervního týmu pro rychlé nasazení, v němž budou stálí příslušníci, jejichž počet se bude každoročně skládat z


text:
malého procenta z celkového počtu příslušníků pohraniční stráže v členských státech. Jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže z rezervního týmu pro rychlé nasazení by měly být v případě potřeby okamžitě doplněny dalšími jednotkami evropské pohraniční a pobřežní stráže.
 Využívání vlastní rezervy technického vybavení, buď tím, že je agentura sama pořídí, nebo je vlastní společně s členskými státy, a správa rezervy technického vybavení, které poskytnou členské státy, a to na základě potřeb určených agenturou a na základě požadavku, aby byla rezerva technického vybavení doplněna dopravními prostředky a operativním vybavením pořízeným členskými státy v rámci specifických akcí Fondu pro vnitřní bezpečnost.
 Klíčová úloha v poskytování pomoci Komisi při koordinaci podpůrných týmů pro řízení migrace v oblastech hotspotů, které se vyznačují smíšenými migračními toky a kde Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž společně s Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, Europolem a dalšími relevantními agenturami Unie poskytuje koordinovanou a posílenou technickou a operativní podporu členským státům.
 Posílená úloha agentury při navracení, a to tím, že je v rámci agentury zřízen úřad pro navracení, který by měl členským státům poskytovat všechnu nezbytnou operativní posilu, aby mohly účinně navracet neoprávněně pobývající státní příslušníky třetích zemí. Agentura bude koordinovat a organizovat návratové operace a návratové zásahy z jednoho či více členských států a prosazovat jejich organizaci z vlastního podnětu, aby posílila systém navracení v členských státech, které jsou vystaveny zvláštnímu tlaku. Agentura bude muset mít k dispozici rezervy osob pověřených sledováním nuceného navracení, osob pověřených doprovodem nuceně navracených osob a specialistů na navracení, které poskytnou členské státy a z nichž budou tvořeny evropské jednotky pro návratové zásahy, jež budou vysílány do členských států.
 Účast agentury na řízení výzkumných a inovačních činností, které mají význam z hlediska ochrany vnějších hranic, včetně využití vyspělé technologie dohledu, např. dálkově řízených letadlových systémů, a na vývoji pilotních projektů týkajících se záležitostí, na které se vztahuje toto nařízení.
 Evropská spolupráce v oblasti funkcí pobřežní stráže, a to rozvojem meziodvětvové spolupráce mezi Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost za účelem zlepšení synergií mezi těmito agenturami, aby bylo možné poskytovat účinnější a účelnější víceúčelové služby vnitrostátním orgánům, které plní funkce pobřežní stráže.
 Zesílená spolupráce s třetími zeměmi, a to na základě koordinace operativní spolupráce mezi členskými státy a třetími zeměmi při správě hranic včetně koordinace společných operací a na základě vysílání styčných úředníků do třetích zemí, jakož i prostřednictvím spolupráce s orgány třetích zemí v souvislosti s navracením včetně získávání cestovních dokladů.
 Posílit mandát agentury, pokud jde o zpracování údajů, tím, že bude rovněž povoleno zpracovávat osobní údaje při organizaci a koordinaci společných operací, pilotních projektů, zásahů rychlé reakce na hranicích, návratových operací, návratových zásahů a také v rámci podpůrných týmů pro řízení migrace, jakož i při výměně informací s členskými státy, Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, Europolem, Eurojustem a dalšími agenturami Unie.
 Zaručení ochrany základních práv zřízením mechanismu pro podávání a vyřizování stížností, jehož prostřednictvím bude možné vyřizovat stížnosti na možná porušení základních práv při provádění činností Evropské


text:
agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. Mechanismus pro podávání a vyřizování stížností je mechanismus administrativní, jelikož agentura nemůže sama vyšetřovat údajná porušení základních práv příslušníky jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže.
 2015/0310 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o evropské pohraniční a pobřežní stráži
 a o zrušení nařízení (ES) č. 2007/2004, nařízení (ES) č. 863/2007 a rozhodnutí Rady 2005/267/ES
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) a čl. 79 odst. 2 písm. c) této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
 10
 s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,
 11
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Ve dnech 25. a 26. června 2015
 12
 vyzvala Evropská rada k širšímu úsilí o vyřešení migrační krize a k tomu, aby toto úsilí bylo vyvíjeno komplexně, a to rovněž posílením správy hranic s cílem lépe řídit sílící smíšené migrační toky. Kromě toho Evropská rada dne 23. září 2015
 13
 zdůraznila, že je nutné zabývat se dramatickou situací na vnějších hranicích, jakož i posílit kontroly na těchto hranicích, zejména pomocí dodatečných zdrojů pro Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu a Europol, které budou doplněny lidskými zdroji a technickými příspěvky členských států.
 (2)Cílem politiky Unie v oblasti správy vnějších hranic je vyvinout a provádět evropskou integrovanou správu hranic na vnitrostátní úrovni i na úrovni Unie, přičemž tuto integrovanou správu hranic nezbytně provází volný pohyb osob v rámci Evropské unie a je základní součástí prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Evropská integrovaná správa hranic má zásadní význam pro lepší řízení migrace a zaručení vyšší úrovně vnitřní bezpečnosti v Unii.
 (3)Evropská integrovaná správa hranic, založená na čtyřstupňovém modelu kontroly přístupu, sestává z opatření v třetích zemích, např. v rámci společné vízové politiky, opatření prováděných se sousedními třetími zeměmi, opatření týkajících se ochrany samotné vnější hranice, jakož i z analýzy rizik a opatření v oblasti volného pohybu včetně navracení.
 (4)Aby se zaručilo účinné provádění evropské integrované správy hranic, měla by být zřízena evropská pohraniční a pobřežní stráž. Evropská pohraniční a pobřežní stráž se skládá z Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a vnitrostátních orgánů, které jsou odpovědné za správu hranic, včetně pobřežní stráže, jestliže vykonává úkoly spojené s ochranou hranic, a opírá se o společné využívání informací, schopností a systémů na vnitrostátní úrovni a reakce Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž na úrovni Unie.
 (5)Evropská integrovaná správa hranic je sdílenou odpovědností Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a vnitrostátních orgánů odpovědných za správu hranic včetně pobřežní stráže, jestliže vykonává úkoly spojené s ochranou hranic. Zatímco členské státy si ponechávají prvořadou odpovědnost za řízení vlastních úseků vnějších hranic ve vlastním zájmu a v zájmu všech ostatních členských států, které zrušily ochranu svých vnitřních hranic, Evropská agentura pro pohraniční pobřežní stráž by měla zaručit, že jsou uplatňována


text:
opatření Unie týkající se správy vnějších hranic, a to posilováním, posuzováním a koordinací akcí členských států, jimiž se uvedená opatření provádějí.
 (6)Tvorba politiky a právních předpisů o ochraně vnějších hranic a navracení zůstává v pravomoci orgánů Unie. Měla by být zaručena těsná koordinace mezi Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž a těmito orgány.
 (7)Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, běžně označovaná jako Frontex, byla zřízena nařízením Rady (ES) č. 2007/2004
 14
 . Od okamžiku, kdy se 1. května 2005 ujala svých povinností, úspěšně pomáhá členských státům s prováděním operativních aspektů správy vnějších hranic prostřednictvím společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích, jakož i analýzou rizik, výměnou informací, vztahy s třetími zeměmi a navracením státních příslušníků třetích zemí, kteří neoprávněné pobývají na území členských států.
 (8)Vzhledem k sílícím migračním tlakům na vnějších hranicích, k nutnosti zaručit vysokou úroveň vnitřní bezpečnosti v Unii a ochránit fungování schengenského prostoru, jakož i zastřešující zásadě solidarity je nutné posílit správu vnějších hranic, přičemž jako základ poslouží práce agentury Frontex, která bude dále rozvíjena do podoby agentury se sdílenou odpovědností za správu vnějších hranic.
 (9)Úkoly agentury Frontex by proto měly být rozšířeny, aby tyto změny odrážely, a agentura Frontex by měla být přejmenována na Evropskou agenturu pro pohraniční a pobřežní stráž. Klíčovou úlohou Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž by mělo být vytvoření operativní a technické strategie pro provádění integrované správy hranic na úrovni Unie, dohlížení na účinné fungování ochrany vnějších hranic členských států, poskytování rozsáhlejší operativní a technické pomoci členským státům prostřednictvím společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích a zaručení praktického výkonu opatření v případech, kdy situace vyžaduje okamžité přijetí opatření na vnějších hranicích, jakož i organizování, koordinace a provádění návratových operací a návratových zásahů.
 (10)Aby mohla Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž své úkoly plnit účinně, opírá se o spolupráci členských států. V tomto ohledu je důležité, aby agentura a členské státy jednaly v dobré víře a aby si včas vyměňovaly přesné informace.
 (11)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla připravovat obecnou a požadavkům přizpůsobenou analýzu rizik, a to na základě společného modelu integrované analýzy rizik, který bude uplatňovat jak samotná agentura, tak členské státy. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla na základě informací od členských států poskytovat odpovídající informace a zpravodajské údaje, které zahrnují všechny aspekty důležité pro evropskou integrovanou správu hranic, zejména informace o ochraně hranic, navracení, nezákonném druhotném pohybu státních příslušníků třetích zemí na území Unie, prevenci přeshraniční trestné činnosti včetně napomáhání nedovolenému přistěhovalectví, boji proti obchodování s lidmi a terorismu, jakož i o situaci v sousedních třetích zemích, aby bylo možné přijímat vhodná opatření nebo se vypořádat se zjištěnými hrozbami a riziky v zájmu zdokonalení integrované správy vnějších hranic.
 (12)V duchu sdílené odpovědnosti by Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž měla pravidelně monitorovat správu vnějších hranic. Agentura by měla zaručit řádné a účinné monitorování nejen prostřednictvím analýzy rizik, výměny informací a systému Eurosur, ale také přítomností odborníků z řad vlastních zaměstnanců


text:
v členských státech. Agentura by proto měla být schopna vysílat do konkrétních členských států na určitou dobu styčné úředníky a ti by měli během svého pobytu podávat zprávy výkonnému řediteli. Zprávy styčných úředníků by měly být součástí posouzení zranitelnosti.
 (13)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla provádět posouzení zranitelnosti, v němž posoudí schopnosti členských států čelit výzvám na jejich vnějších hranicích a také vybavení a zdroje členských států, jakož i jejich pohotovostní plány pro řešení možných krizí na vnějších hranicích. Členské státy by měly přijmout nápravná opatření, aby odstranily nedostatky uvedené ve zmíněném posouzení. Výkonný ředitel by měl na základě doporučení dozorčí rady vytvořené v rámci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž určit opatření, která mají dotčené členské státy přijmout, a měl by stanovit lhůtu, v níž by měla být tato opatření přijata. Toto rozhodnutí by mělo být pro daný členský stát závazné a v případech, kdy nebudou nezbytná opatření přijata ve stanovené lhůtě, je třeba záležitost předat správní radě k dalšímu rozhodnutí.
 (14)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla organizovat odpovídající technickou a operativní pomoc členským státům, aby posílila jejich schopnost plnit závazky v souvislosti s ochranou vnějších hranic a čelit výzvám na vnější hranici, které vznikají v důsledku nedovoleného přistěhovalectví nebo přeshraniční trestné činnosti. V tomto ohledu by Agentura po evropskou pohraniční a pobřežní stráž měla na žádost členského státu či z vlastního podnětu organizovat a koordinovat společné operace pro jeden či více členských států a vysílat do nich jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže i nezbytné technické vybavení, rovněž může vysílat odborníky z řad vlastních zaměstnanců.
 (15)V případech, kdy na vnější hranice působí zvláštní a nepřiměřený tlak, by Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž měla na žádost členského státu nebo z vlastního podnětu organizovat a koordinovat zásahy rychlé reakce na hranicích a vysílat jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže z rezervního týmu pro rychlé nasazení, jakož i technické vybavení. Zásahy rychlé reakce na hranicích by měly být posilou v situacích, kdy je nutné okamžitě reagovat a kdy by takovýto zásah zajistil účinnou reakci. Aby se zaručilo účinné provedení takového zásahu, měl by členský stát zajistit, aby byly pro rezervní tým pro rychlé nasazení k dispozici příslušníci pohraniční stráže a další relevantní pracovníci.
 (16)V konkrétních oblastech vnějších hranic, v nichž jsou členské státy vystaveny zvláštnímu a nepřiměřenému tlaku charakterizovanému velkým přílivem smíšených migračních toků a které se označují jako oblasti hotspotů, by členské státy měly být schopny spolehnout se na zvýšenou operativní a technickou posilu ze strany podpůrných týmů pro řízení migrace, které se skládají z týmů odborníků vyslaných z členských států Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž a Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu a dále odborníků z Europolu a dalších relevantních agentur Unie, jakož i odborníků z řad zaměstnanců Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla být nápomocna Komisi při koordinaci různých agentur v terénu.
 (17)V případech, kdy členský stát nepřijme nezbytné nápravné opatření v souladu s posouzením zranitelnosti nebo


text:
kdy dojde k nepřiměřenému migračnímu tlaku na vnějších hranicích, kvůli němuž se ochrana vnějších hranic stane neúčinnou do takové míry, že vznikne riziko, že bude ohroženo fungování schengenského prostoru, by měla být zajištěna jednotná, rychlá a účinná reakce na úrovni Unie. Za tímto účelem a s cílem zaručit lepší koordinaci na úrovni Unie by Komise měla určit opatření, která má provést Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, a požadovat od dotčeného členského státu, aby s agenturou při provádění těchto opatření spolupracoval. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by pak měla určit kroky, které je třeba provést za účelem praktického výkonu opatření uvedených v rozhodnutí Komise, a ve spolupráci s dotčeným členským státem by měl být vypracován operační plán.
 (18)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla mít nezbytné vybavení a zaměstnance, které bude vysílat do společných operací či zásahů rychlé reakce na hranicích. Při zahajování zásahů rychlé reakce na žádost členského státu nebo za situace, která vyžaduje okamžité přijetí opatření, by Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž měla být za tímto účelem schopna vysílat jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže z rezervního týmu pro rychlé nasazení, v němž by měli být stálí příslušníci, jejichž počet se bude každoročně skládat z malého procenta z celkového počtu příslušníků pohraniční stráže v členských státech, jichž by mělo být alespoň 1500. Jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže z rezervního týmu pro rychlé nasazení by měly být v případě potřeby okamžitě doplněny dalšími jednotkami evropské pohraniční a pobřežní stráže.
 (19)Vzhledem k tomu, s jakou rychlostí je třeba vysílat vybavení a pracovníky zejména do oblastí na vnějších hranicích, které čelí náhlým velkým přílivům migračních toků, by Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž měla být rovněž schopna vysílat do těchto oblastí vlastní technické vybavení, které buď sama pořídí, nebo je vlastní společně s členským státem. Toto technické vybavení by mělo být agentuře dáno na její žádost k dispozici. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by rovněž měla spravovat rezervu technického vybavení poskytnutého členskými státy, a to na základě potřeb určených Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, a tato rezerva by měla být doplněna dopravními prostředky a operativním vybavením pořízeným členskými státy v rámci specifických akcí Fondu pro vnitřní bezpečnost.
 (20)Dne 8. října 2015 Evropská rada vyzvala k rozšíření mandátu Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, aby mohla agentura pomáhat členským státům při zajišťování účinného navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, a to rovněž organizováním návratových operací z vlastního podnětu a posílením své úlohy při získávání cestovních dokladů. Za tímto účelem vyzvala Evropská rada k tomu, aby byl v rámci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž zřízen úřad pro navracení, který by měl být pověřen koordinací činností agentury v oblasti navracení.
 (21)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla posílit pomoc, kterou poskytuje členským státům při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, a to v souladu s návratovou politikou Unie a se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES
 15
 .


text:
Zejména by měla koordinovat a organizovat návratové operace z jednoho či více členských států a měla by organizovat a provádět návratové zásahy, aby posílila systémy navracení členských států, které vyžadují rozsáhlejší technickou a operativní pomoc, aby mohly tyto státy dostát svému závazku navracet v souladu s uvedenou směrnicí neoprávněně pobývající státní příslušníky třetích zemí.
 (22)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla zřídit rezervy osob pověřených sledováním nuceného navracení, odborníků na nucené navracení a specialistů na navracení, které poskytnou členské státy a kteří by měli být vysíláni během návratových operací v rámci evropských jednotek pro návratové zásahy, které budou vytvořeny podle konkrétních požadavků a budou využívány při návratových zásazích. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by jim měla poskytnout nezbytnou odbornou přípravu.
 (23)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla vypracovat konkrétní nástroje odborné přípravy a měla by na úrovni Unie poskytovat odbornou přípravu vnitrostátním instruktorům pohraniční stráže a zajišťovat dodatečnou odbornou přípravu a semináře týkající se ochrany vnějších hranic a navracení státních příslušníků třetích zemí, kteří neoprávněně pobývají na území členských států, a to pro úředníky příslušných vnitrostátních subjektů. Agentura by měla být oprávněna organizovat činnosti odborné přípravy ve spolupráci s členskými státy a třetími zeměmi na území těchto členských států a třetích zemí.
 (24)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla monitorovat vývoj výzkumu důležitého pro ochranu vnějších hranic a přispívat k němu, včetně využívání vyspělých technologií dohledu a měla by tyto informace předávat členským státům a Komisi.
 (25)Účinné provádění integrované správy vnějších hranic vyžaduje pravidelnou, rychlou a spolehlivou výměnu informací mezi členskými státy o správě vnějších hranic včetně informací o nedovoleném přistěhovalectví a navracení. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla vyvinout a provozovat informační systémy, které budou takovou to výměnu usnadňovat v souladu s právními předpisy Unie o ochraně údajů.
 (26)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž může za účelem plnění svého poslání a v míře nutné pro plnění svých úkolů spolupracovat s orgány, subjekty, úřady a agenturami Unie, jakož i s mezinárodními organizacemi v záležitostech, na které se vztahuje toto nařízení, a to v rámci pracovních ujednání uzavřených v souladu s právem a politikou Unie. Tato pracovní ujednání by měla být předem schválena Komisí.
 (27)Vnitrostátní orgány, které plní funkce pobřežní stráže, jsou odpovědné za širokou škálu úkolů, které zahrnují námořní bezpečnost, zabezpečení, pátrání a záchranu, ochranu hranic, kontrolu rybolovu, celní kontrolu, obecné vymáhání práva a ochranu životního prostředí. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, Evropská agentura pro kontrolu rybolovu zřízená nařízením Rady (ES) č. 768/2005
 16
 a Evropská agentura pro námořní bezpečnost zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002
 17
 by proto měly posílit svoji vzájemnou spolupráci a také spolupráci s vnitrostátními orgány, které plní funkce pobřežní stráže, aby se zvýšil přehled o situaci v námořním prostoru a podpořila soudržná a hospodárná akce.
 (28)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla usnadňovat a podporovat operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v rámci politiky vnějších vztahů Unie, a to také koordinací operativní spolupráce členských


text:
států a třetích zemí při správě vnějších hranic a vysíláním styčných úředníků do třetích zemí a rovněž spoluprací s orgány třetích zemí při navracení a při získávání cestovních dokladů. Ve spolupráci s třetími zeměmi by Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž a členské státy měly dodržovat normy a standardy, které jsou alespoň rovnocenné těm, jež jsou stanoveny v právních předpisech Unie, a to i v případech, kdy spolupráce s třetími zeměmi probíhá na území těchto zemí.
 (29)Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané články 2 a 6 Smlouvy o Evropské unii a obsažené v Listině základních práv Evropské unie. Zejména se snaží zaručit, že bude v plném rozsahu respektována lidská důstojnost, právo na život, právo na svobodu a bezpečnost, právo na ochranu osobních údajů, právo na přístup k azylu, právo na účinnou právní ochranu, práva dítěte, zákaz mučení a nelidského či ponižujícího zacházení anebo trestu, zákaz obchodování s lidmi a že budou uplatňovány zásady nediskriminace a nenavracení.
 (30)Toto nařízení stanoví mechanismus Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž pro podávání a vyřizování stížností, který bude agentura používat ve spolupráci s úředníkem pro otázky základních práv, aby bylo možné monitorovat a zaručit dodržování základních práv při všech činnostech agentury. Mělo by jít o administrativní mechanismus, jehož prostřednictvím by úředník pro otázky základních práv měl nést odpovědnost za vyřizování stížností obdržených agenturou, a to v souladu s právem na řádnou správu. Úředník pro otázky základních práv by měl přezkoumat přijatelnost stížnosti, zaevidovat přijatelné stížnosti, předat všechny zaevidované stížnosti výkonnému řediteli, předat stížnosti na příslušníky pohraniční stráže domovskému členskému státu a zaevidovat navazující kroky agentury nebo daného členského státu. Vyšetřování trestné činnosti by měly provádět členské státy.
 (31)Aby se zaručily jednotné podmínky pro provádění tohoto nařízení, a to zejména pokud jde o situace, které vyžadují okamžité přijetí opatření na vnějších hranicích, měly by být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011
 18
 .
 (32)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla být nezávislá ve vztahu k operativním a technickým záležitostem a mít právní, správní a finanční samostatnost. Proto je nezbytné a vhodné, aby byla subjektem Unie s právní subjektivitou a aby vykonávala prováděcí pravomoci, které jí svěřuje toto nařízení.
 (33)Komise a členské státy by měly být zastoupeny ve správní radě, aby prováděly politiku a vykonávaly nad Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž politický dohled. Správní rada by se měla pokud možno skládat z operativních velitelů vnitrostátních služeb odpovědných za řízení ostrahy hranic nebo jejich zástupců. Této správní radě by měly být svěřeny pravomoci nezbytné k sestavování rozpočtu, ověřování jeho plnění, přijímání vhodných finančních předpisů, vypracovávání transparentních pracovních postupů pro rozhodování Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a jmenování výkonného ředitele a jeho zástupce. Agentura by měla být řízena a provozována v souladu se zásadami společného přístupu k decentralizovaným agenturám Unie, který dne 19. července 2012 přijaly Evropský parlament, Rada a Evropská komise.
 (34)K zaručení plné samostatnosti Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž


text:
by jí měl být přidělen samostatný rozpočet, jehož příjem tvoří zejména příspěvek Unie. Na příspěvek Unie a veškeré subvence ze souhrnného rozpočtu Unie se vztahuje rozpočtový proces Evropské unie. Kontrolu účtů by měl provádět Účetní dvůr.
 (35)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2013
 19
 by se mělo bez omezení vztahovat Na Evropskou agenturu pro pohraniční a pobřežní stráž, která by měla přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)
 20
 .
 (36)Na Evropskou agenturu pro pohraniční a pobřežní stráž by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise
 21
 .
 (37)Veškeré zpracování osobních údajů Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v rámci tohoto nařízení by se mělo provádět v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001
 22
 .
 (38)Zpracování osobních údajů členskými státy v rámci tohoto nařízení by se mělo provádět v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES
 23
 , rámcovým rozhodnutím Rady 2008/977/SVV
 24
 a měly by při něm být dodržovány zásady nezbytnosti a přiměřenosti.
 (39)Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž vývoje a provádění systému integrované správy vnějších hranic, a tím zaručení řádného fungování schengenského prostoru, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni nekoordinovaně jednajících členských států, a proto jich může být vzhledem k neexistenci kontrol na vnitřních hranicích a k silným migračním tlakům na vnějších hranicích a nutnosti zachovat vysokou úroveň vnitřní bezpečnosti v Unii lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
 (40)Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
 25
 , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999
 26
 . Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou a Norským královstvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie
 27
 stanoví pravidla pro účast těchto zemí na práci agentury včetně ustanovení o finančních příspěvcích a zaměstnancích.
 (41)Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
 28
 , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES
 29
 .
 (42)Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu podepsaného mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou


text:
konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
 30
 , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU
 31
 .
 (43)Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie
 32
 stanoví pravidla pro účast těchto zemí na práci agentury včetně ustanovení o finančních příspěvcích a zaměstnancích.
 (44)V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení doplňuje schengenské acquis podle ustanovení hlavy IV části třetí Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 5 uvedeného protokolu do šesti měsíců poté, co Rada přijala toto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
 (45)Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES
 33
 ; Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
 (46)Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES
 34
 ; Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
 (47)Agentura by měla usnadnit organizaci konkrétních činností, ve kterých mohou členské státy využít odborné znalosti a nástroje, které jsou Irsko a Spojené království ochotny nabídnout v souladu s postupy, o kterých rozhodne pro jednotlivé případy správní rada. K tomuto účelu mohou být zástupci Irska a Spojeného království vyzváni k účasti na zasedáních správní rady, aby se mohli plně zúčastnit přípravy takových konkrétních činností.
 (48)Mezi Španělským královstvím a Spojeným královstvím existuje spor o vymezení hranic Gibraltaru.
 (49)Pozastavení použitelnosti tohoto nařízení na hranice Gibraltaru neznamená změnu postojů dotyčných států.
 (50)V souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který své stanovisko předložil dne [...]
 35
 .
 (51)Toto nařízení má změnit a rozšířit ustanovení nařízení (ES) č. 2007/2004, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007
 36
 a rozhodnutí Rady 2005/267/ES
 37
 . Jelikož změny, které mají být provedeny, jsou podstatné z hlediska počtu i povahy, měly by být uvedené akty v zájmu jasnosti nahrazeny a zrušeny. Odkazy na zrušená nařízení by se měly považovat za odkazy na toto nařízení,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 KAPITOLA I
 EVROPSKÁ POHRANIČNÍ A POBŘEŽNÍ STRÁŽ
 Článek 1
 Předmět
 Zřizuje se evropská pohraniční a pobřežní stráž za účelem zajištění evropské integrované správy vnějších hranic, aby byla účinně řízena migrace, zajištěna vysoká úroveň vnitřní bezpečnosti v Unii a zároveň zachován volný pohyb osob na jejím území.
 Článek 2
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se:
 1)„vnějšími hranicemi“ rozumějí


text:
pozemní a námořní hranice členských států a jejich letiště a námořní přístavy, na které se vztahují ustanovení hlavy II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006
 38
 ;
 2)„ochranou hranic“ rozumí ochrana hranic definovaná v čl. 2 odst. 9 nařízení (ES) č. 562/2006;
 3)„jednotkami evropské pohraniční a pobřežní stráže“ rozumějí jednotky pohraniční stráže a další relevantní pracovníci ze zúčastněných členských států včetně národních odborníků, kteří jsou do agentury vysláni členskými státy, které mají být využity při společných operacích, zásazích rychlé reakce na hranicích, jakož i v rámci podpůrných týmů pro řízení migrace;
 4)„hostitelským členským státem“ rozumí členský stát, v němž se provádí společná operace či zásah rychlé reakce na hranici, návratová operace nebo návratový zásah nebo z něhož se tyto zásahy či operace zahajují;
 5)„domovským členským státem“ rozumí členský stát, jehož příslušník pohraniční stráže či jiný relevantní pracovník je příslušníkem jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže;
 6)„zúčastněným členským státem“ rozumí členský stát, který se účastní společné operace, zásahu rychle reakce na hranicích, návratové operace, návratového zásahu či podpůrných týmů pro řízení migrace, a to poskytováním technického vybavení, příslušníků pohraniční stráže či jiných vhodných pracovníků vysílaných v rámci jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže, jakož i členské státy, které se účastní návratových operací nebo návratových zásahů poskytováním technického vybavení či pracovníků;
 7)„příslušníky jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže“ rozumějí příslušníci útvarů pohraniční stráže a jiní relevantní pracovníci z jiných členských států než z hostitelského členského státu, včetně národních odborníků a příslušníků pohraniční stráže z členských států vyslaných do agentury, kteří se účastní společných operací či zásahů rychlé reakce na hranicích;
 8)„příslušníky jednotek“ rozumějí příslušníci jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže nebo týmů pracovníků, kteří se podílejí na úkolech spojených s navracením a zapojují se do návratových operací či návratových zásahů;
 9)„podpůrnými týmy pro řízení migrace“ rozumějí týmy odborníků, které poskytují operativní a technickou posilu členským státům v oblastech hotspotů a které se skládají z odborníků vyslaných z členských států Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž a Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu a odborníků vyslaných z Europolu a dalších relevantních agentur Unie;
 10)„navrácením“ rozumí navrácení podle definice v čl. 3 odst. 3 směrnice 2008/115/ES;
 11)„rozhodnutím o navrácení“ rozumí rozhodnutí o navrácení podle definice v čl. 3 odst. 4 směrnice 2008/115/ES;
 12)„navracenou osobou“ rozumí neoprávněně pobývající státní příslušník třetí země, na něhož se vztahuje rozhodnutí o navrácení;
 13)„návratovou operací“ rozumí operace, během níž jsou navraceni neoprávněně pobývající státní příslušníci třetích zemí, koordinovaná agenturou, při níž jeden či více členských států poskytuje technickou a operativní posilu a navracené osoby z jednoho či více členských států jsou navráceny buď prostřednictvím nuceného navrácení, nebo na základě dobrovolné splnění povinnosti návratu;
 14)„návratovým zásahem“ rozumí operace, během níž jsou navráceni neoprávněně pobývající státní příslušníci třetích zemí a při níž je poskytována posílená technická a operativní pomoc tím, že jsou do členských států vyslány evropské jednotky pro návratové zásahy a jsou organizovány návratové operace.
 Článek 3
 Evropská pohraniční a pobřežní stráž
 1.Evropskou pohraniční a pobřežní stráž tvoří Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž a vnitrostátní


text:
orgány členských států, které jsou odpovědné za správu hranic, včetně pobřežní stráže, jestliže vykonává úkoly spojené s ochranou hranic.
 2.Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž vypracuje operativní a technickou strategii pro evropskou integrovanou správu hranic. Prosazuje a zaručuje provádění evropské integrované správy hranic ve všech členských státech.
 3.Vnitrostátní orgány, které jsou odpovědné za správu hranic, včetně pobřežní stráže, jestliže vykonává úkoly spojené s ochranou hranic, vypracují vlastní vnitrostátní strategie pro integrovanou správu hranic. Tyto vnitrostátní strategie budou soudržné se strategií uvedenou v odstavci 2.
 Článek 4
 Evropská integrovaná správa hranic
 Evropskou integrovanou správu hranic tvoří tyto složky:
 a)ochrana hranic, případně včetně opatření týkajících se prevence, odhalování a vyšetřování přeshraniční trestné činnosti;
 b)analýza rizik pro vnitřní bezpečnost a analýza hrozeb, které mohou ovlivnit fungování či bezpečnost vnějších hranic;
 c)spolupráce mezi agenturami a mezi vnitrostátními orgány v každém členském státě, které odpovídají za ochranu hranic a za další úkoly prováděné na hranicích, a spolupráce mezi příslušnými orgány, agenturami, subjekty a úřady Unie; včetně pravidelné výměny informací prostřednictvím stávajících nástrojů pro výměnu informací, a zejména Evropského systému ostrahy hranic („Eurosur“) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1052/2013
 39
 ;
 d)spolupráce s třetími zeměmi v oblastech, na něž se vztahuje toto nařízení, s důrazem zejména na sousední země a na ty třetí země, které byly na základě analýzy rizik určeny jako země původu a tranzitu pro nedovolené přistěhovalectví;
 e)technická a operativní opatření v oblasti volného pohybu, která se týkají ochrany hranic a mají zabránit nedovolenému přistěhovalectví a pomoci v boji proti přeshraniční trestné činnosti;
 f) navracení státních příslušníků třetích zemí, kteří neoprávněně pobývají na území členských států;
 g)využívání nejmodernější technologie včetně rozsáhlých informačních systémů;
 h)mechanismy pro kontrolu kvality, které zaručují provádění právních předpisů Unie v oblasti správy hranic.
 Článek 5
 Sdílená odpovědnost
 1. Evropská pohraniční a pobřežní stráž provádí evropskou integrovanou správu hranic jako sdílenou odpovědnost Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a vnitrostátních orgánů odpovědných za správu hranic včetně pobřežní stráže, jestliže vykonává úkoly spojené s ochranou hranic.
 2. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž usnadňuje uplatňování opatření Unie, která se týkají správy vnějších hranic, a to posilováním, posuzováním a koordinací činností členských států při provádění uvedených opatření a při navracení. Členské státy zajišťují správu svého úseku vnějších hranic ve vlastním zájmu a v zájmu všech ostatních členských států, které zrušily ochranu svých vnitřních hranic, přičemž v plném rozsahu dodržují právní předpisy Unie a technickou a operativní strategii uvedenou v čl. 3 odst. 2 a těsně spolupracují s agenturou.
 3.Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž odpovídá za správu vnějších hranic v případech, na které se vztahuje toto nařízení, zejména v případech, kdy nejsou přijata nezbytná nápravná opatření vyplývající z posouzení zranitelnosti nebo kdy vznikne nepřiměřený migrační tlak, a v důsledku toho se ochrana vnějších hranic stane neúčinnou do takové míry, že vznikne riziko, že bude ohroženo fungování schengenského prostoru.
 KAPITOLA II
 AGENTURA PRO EVROPSKOU POHRANIČNÍ A POBŘEŽNÍ STRÁŽ
 Oddíl 1
 Úkoly Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž
 Článek 6
 Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž


text:
1.Aby byla zajištěna soudržná evropská integrovaná správa hranic na všech vnějších hranicích, agentura usnadňuje a zvyšuje účinnost uplatňování stávajících a budoucích opatření Unie, která se týkají správy vnějších hranic, zejména Schengenského hraničního kodexu stanoveného nařízením (ES) č. 562/2006.
 2.Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (dále jen „agentura“) je nový název pro Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, která byla zřízena nařízením Rady (ES) č. 2007/2004. Její činnosti budou napříště vycházet z tohoto nařízení.
 Článek 7
 Úkoly
 1. S cílem přispívat k účinné, vysoké a jednotné úrovni ochrany hranic a navracení provádí agentura tyto úkoly:
 a) zřídí středisko pro monitorování a analýzu rizik, které je schopno monitorovat migrační toky a provádět analýzu rizik, která bude zahrnovat všechny aspekty významné pro integrovanou správu hranic;
 b) provádí posouzení zranitelnosti včetně posouzení schopnosti členských států čelit hrozbám a tlakům na vnějších hranicích;
 c) napomáhá členským státům za okolností vyžadujících zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích koordinací a organizováním společných operací a s přihlédnutím k tomu, že některé situace mohou představovat humanitární nouzi a vyžadovat záchranné operace na moři;
 d) napomáhá členským státům za okolností vyžadujících zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích, a to zahajováním zásahů rychlé reakce na vnějších hranicích těch členských států, které jsou vystaveny zvláštnímu a nepřiměřenému tlaku, s přihlédnutím k tomu, že některé situace mohou představovat humanitární nouzi a vyžadovat záchranné operace na moři;
 e) zřídí a bude vysílat jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže včetně rezervního týmu pro rychlé nasazení, které budou využívány během společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích a v rámci podpůrných týmů pro řízení migrace;
 f) vytvoří rezervu technického vybavení, která se bude využívat během společných operací, zásahů rychlé reakce na hranicích a v rámci podpůrných týmů pro řízení migrace a při návratových operacích a návratových zásazích;
 g) vysílá jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže a technické vybavení s cílem poskytnout pomoc při kontrole, určování totožnosti a snímání otisků prstů v rámci podpůrných týmů pro řízení migrace v oblastech hotspotů;
 h) podporuje vývoj technických norem pro vybavení, zejména pro taktické velení, kontrolu a komunikaci, jakož i technický dohled, aby se zaručila interoperabilita na úrovni Unie a vnitrostátní úrovni;
 i) vysílá nezbytné vybavení a pracovníky do rezervního týmu pro rychlé nasazení za účelem praktického výkonu opatření, která je třeba přijmout v situacích, jež vyžadují okamžité přijetí opatření na vnějších hranicích;
 j) napomáhá členským státům za okolností, které vyžadují zvýšenou technickou a operativní pomoc při plnění povinnosti vracet neoprávněně pobývající státní příslušníky třetích zemí, a to i prostřednictvím koordinace a organizace návratových operací;
 k) zřídí rezervy osob pověřených sledováním nuceného navracení, osob pověřených doprovodem nuceně navracených osob a specialistů na navracení;
 l) zřídí a vysílá evropské jednotky pro návratové zásahy během návratových zásahů;
 m) napomáhá členským státům při odborné přípravě vnitrostátní pohraniční stráže a odborníků na navracení včetně vypracování společných standardů odborné přípravy;
 n) podílí se na vývoji a řízení výzkumných a inovačních činností, které mají význam z hlediska ochrany vnějších hranic a dohledu nad


text:
nimi, včetně využití vyspělé technologie dohledu, např. dálkově řízených letadlových systémů, a na vývoji pilotních projektů týkajících se záležitostí, na které se vztahuje toto nařízení;
 40
 41
 o) v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a rámcovým rozhodnutím 2008/977/SVV vyvíjí a provozuje informační systémy, které umožňují rychlou a spolehlivou výměnu informací o vznikajících rizicích při správě vnějších hranic, nedovoleném přistěhovalectví a navracení, a to v těsné spolupráci s Komisí, agenturami, subjekty a úřady Unie, jakož i Evropskou migrační sítí zřízenou rozhodnutím 2008/381/ES;
 p) poskytuje nezbytnou pomoc při rozvoji a provozování Evropského systému ostrahy hranic, případně při vytváření společného prostředí pro sdílení informací, včetně interoperability systémů, a to zejména vývojem, provozováním a koordinováním rámce systému Eurosur v souladu s nařízením (EU) č. 1052/2013;
 q) spolupracuje s Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost s cílem podporovat vnitrostátní orgány při provádění funkcí pobřežní stráže, a to poskytováním služeb, informací, vybavení a odborné přípravy, jakož i koordinací víceúčelových operací;
 r) napomáhá členským státům a třetím zemím v rámci jejich operativní spolupráce v oblastech správy vnějších hranic a navracení.
 2. Členské státy mohou pokračovat ve spolupráci na operativní úrovni s jinými členskými státy a/nebo třetími zeměmi na vnějších hranicích, a to i při vojenských operacích v rámci misí k prosazování práva nebo v oblasti navracení, jestliže je taková spolupráce slučitelná a činností agentury. Členské státy se zdrží jakékoli činnosti, která by mohla ohrozit fungování agentury nebo dosažení jejích cílů.
 Členské státy podávají agentuře zprávy o této operativní spolupráci s jinými členskými státy a/nebo třetími zeměmi na vnějších hranicích a v oblasti navracení. Výkonný ředitel agentury (dále jen „výkonný ředitel“) pravidelně a alespoň jednou ročně informuje o uvedených otázkách správní radu agentury (dále jen „správní rada“).
 3. Agentura může z vlastního podnětu vykonávat komunikační činnost v oblastech spadajících do jejího mandátu. Komunikační činnosti nesmějí být na újmu plnění úkolů uvedených v odstavci 1 a provádějí se v souladu s příslušnými plány pro komunikaci a šíření informací přijatými správní radou.
 Oddíl 2
 Monitorování a prevence krize
 Článek 8
 Povinnost spolupracovat v dobré víře
 Agentura a vnitrostátní orgány, které jsou odpovědné za správu hranic, včetně pobřežní stráže, jestliže vykonává úkoly spojené s ochranou hranic, jsou povinny spolupracovat v dobré víře a vyměňovat si informace.
 Článek 9
 Obecná povinnost vyměňovat si informace
 Vnitrostátní orgány, které jsou odpovědné za správu hranic, včetně pohraniční stráže, jestliže vykonává úkoly spojené s ochranou hranic, poskytují agentuře včas a přesně veškeré informace, které agentura potřebuje k tomu, aby mohla plnit úkoly, které jí jsou svěřeny tímto nařízením, a zejména aby mohla monitorovat migrační toky do Unie a uvnitř Unie, provádět analýzu rizik a posouzení zranitelnosti.
 Článek 10
 Monitorování migračních toků a analýza rizik
 1.Agentura zřídí středisko pro monitorování a analýzu rizik, které je schopno monitorovat migrační toky do Unie a uvnitř Unie. Za tímto účelem agentura vyvine společný model integrované analýzy rizik, který bude uplatňovat jak samotná agentura, tak členské státy.
 2. Agentura připraví obecnou a cílenou analýzu rizik a předloží je Radě a Komisi.
 3.Analýza rizik vypracovaná agenturou


text:
pokrývá všechny aspekty, které jsou důležité pro evropskou integrovanou správu hranic, zejména ochranu hranic, navracení, nezákonný druhotný pohyb státních příslušníků třetích zemí v Unii, prevenci přeshraniční trestné činnosti včetně napomáhání nedovolenému přistěhovalectví, obchod s lidmi a terorismus, jakož i situaci v sousedních třetích zemích, a to s cílem vyvinout mechanismus včasného varování, který analyzuje migrační toky proudící do Unie.
 4. Členské státy poskytují agentuře všechny nezbytné informace o situaci, vývojových tendencích a možných hrozbách na vnějších hranicích a v oblasti navracení. Členské státy agentuře pravidelně nebo na její žádost poskytují všechny významné informace, např. statistické a operativní údaje shromážděné ve vztahu k provádění schengenského acquis, jakož i informace a zpravodajské údaje získané z analytické vrstvy vnitrostátního situačního obrazu vytvořeného v souladu s nařízením (EU) č. 1052/2013.
 5.Výsledky analýzy rizik se předkládají dozorčí radě a správní radě.
 6.Členské státy zohlední výsledky analýzy rizik při plánování operací a činností na vnějších hranicích, jakož i činností týkajících se navracení.
 7.Agentura začlení výsledky společného modelu integrované analýzy rizik do rozvoje společných hlavních osnov pro odbornou přípravu příslušníků pohraniční stráže a pracovníků, kteří se podílejí na úkolech spojených s navracením.
 Článek 11
 Styční úředníci v členských státech
 1.Agentura zajistí pravidelné monitorování správy vnějších hranic prostřednictvím styčných úředníků agentury v členských státech.
 2.Výkonný ředitel jmenuje odborníky z řad zaměstnanců agentury, kteří budou vysíláni jako styční úředníci. Výkonný ředitel na základě analýzy rizik a po poradě se správní radou určí povahu vyslání styčných úředníků, členský stát, do něhož může být styčný úředník vyslán, a dobu vyslání. Výkonný ředitel uvědomí dotčený členský stát o jmenování styčného úředníka a společně s tímto členským státem určí místo, kam bude úředník vyslán.
 3.Styční úředníci jednají jménem agentury a jejich úloha spočívá v podpoře spolupráce a dialogu mezi agenturou a vnitrostátními orgány, které jsou odpovědné za správu hranic, včetně pobřežní stráže, jestliže vykonává úkoly spojené s ochranou hranic. Styční úředníci zejména:
 a) fungují jako spojovací články mezi agenturou a vnitrostátními orgány, které jsou odpovědné za správu hranic, včetně pobřežní stráže, jestliže vykonává úkoly spojené s ochranou hranic;
 b) podporují shromažďování informací, které agentura potřebuje, aby mohla provádět posouzení zranitelnosti uvedené v článku 12;
 c) monitorují opatření přijatá členskými státy na úsecích hranice, jimž byla v souladu s nařízením (EU) č. 1052/2013 přiřazena vysoká úroveň dopadu;
 d) pomáhají členským státům s přípravou jejich pohotovostních plánů;
 e) pravidelně podávají výkonnému řediteli zprávy o situaci na vnější hranici a schopnosti dotčeného členského státu účinně zvládat situaci na vnějších hranicích;
 f) monitorují opatření přijatá členským státem ve vztahu k situaci, která vyžaduje okamžité přijetí opatření na vnějších hranicích, jak je uvedeno v článku 18;
 4.Pro účely odstavce 3 styčný úředník mimo jiné:
 a) má neomezený přístup do národního koordinačního centra a k vnitrostátnímu situačnímu obrazu, které byly vytvořeny podle nařízení (EU) č. 1052/2013;
 b) má přístup k vnitrostátním a evropským informačním systémům, které jsou k dispozici v národním koordinačním centru, za podmínky, že dodrží vnitrostátní pravidla a pravidla EU pro zabezpečení a ochranu údajů;
 c) udržuje pravidelné styky s vnitrostátními orgány, které jsou odpovědné za správu


text:
hranic, včetně pobřežní stráže, jestliže vykonává úkoly spojené s ochranou hranic, a informuje vedoucího pracovníka národního koordinačního centra.
 5.Zpráva styčného úředníka je nedílnou součástí posouzení zranitelnosti uvedeného v článku 12.
 6.Při plnění svých povinností přijímají styční úředníci pokyny pouze od agentury.
 Článek 12
 Posouzení zranitelnosti
 1.Agentura posoudí technické vybavení, systémy, schopnosti, zdroje a pohotovostní plány členských států v souvislosti s ochranou hranic. Toto posouzení je založeno na informacích od členských států a styčného úředníka, informacích získaných ze systému Eurosur, zejména úrovní dopadu přiřazených úsekům vnějších pozemních a námořních hranic každého členského státu v souladu s nařízením (EU) č. 1052/2013 a zpráv a hodnocení týkajících se společných operací, pilotních projektů, zásahů rychlé reakce na hranicích a jiných činností agentury.
 2.Členské státy agentuře na její žádost poskytují informace o technickém vybavení, pracovnících a finančních zdrojích, které jsou na vnitrostátní úrovni k dispozici pro ochranu hranic, a předkládají jí své pohotovostní plány.
 3.Cílem posouzení zranitelnosti je, aby agentura posoudila schopnost a připravenost členských států čelit blížícím se výzvám včetně současných a budoucích hrozeb a tlaků na vnějších hranicích, určila, zejména v případě členských států, které jsou vystaveny zvláštnímu a nepřiměřenému tlaku, možné bezprostřední důsledky na vnějších hranicích a následné důsledky pro fungování schengenského prostoru a posoudila jejich schopnost přispívat do rezervního týmu pro rychlé nasazení uvedeného v čl. 19 odst. 5. Tímto posouzením není dotčen schengenský hodnotící mechanismus.
 4.Výsledky posouzení zranitelnosti se předkládají dozorčí radě, jež poskytuje výkonnému řediteli poradenství ohledně opatření, která mají členské státy přijmout na základě výsledků posouzení zranitelnosti a s ohledem na analýzu rizik provedenou agenturou a výsledky schengenského hodnotícího mechanismu.
 5.Výkonný ředitel přijme rozhodnutí, v němž vymezí nezbytná nápravná opatření, která má přijmout dotčený členský stát, a to i za využití zdrojů v rámci finančních nástrojů Unie. Rozhodnutí výkonného ředitele je pro daný členský stát závazné a stanoví lhůtu, v níž mají být opatření přijata.
 6. Pokud členský stát ve stanovené lhůtě nezbytná nápravná opatření nepřijme, výkonný ředitel předá záležitost správní radě a uvědomí Komisi. Správní rada přijme rozhodnutí, v němž vymezí nezbytná nápravná opatření, která má dotčený členský stát přijmout, a stanoví lhůtu, v níž mají být opatření přijata. Jestliže členský stát daná opatření ve lhůtě stanovené v uvedeném rozhodnutí nepřijme, může Komise přijmout další opatření v souladu s článkem 18.
 Oddíl 3
 Správa vnějších hranic
 Článek 13
 Činnosti agentury na vnějších hranicích
 1.Členské státy mohou agenturu požádat o pomoc při plnění svých závazků, pokud jde o ochranu vnějších hranic. Agentura rovněž provádí opatření uvedená v článku 18.
 2.Agentura organizuje odpovídající technickou a operativní pomoc pro hostitelský členský stát a může přijmout jedno či více následujících opatření:
 a) koordinovat společné operace pro jeden či více členských států a vysílat jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže;
 b) organizovat zásahy rychlé reakce na hranicích a vysílat jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže z rezervního týmu pro rychlé nasazení a podle potřeby dodatečné jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže;
 c) koordinovat činnosti na vnějších hranicích pro jeden či více členských států a třetích zemí, a to včetně společných operací se


text:
sousedními třetími zeměmi;
 d) vysílat jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže v rámci podpůrných týmů pro řízení migrace v oblastech hotspotů;
 e) vysílat vlastní odborníky, jakož i příslušníky jednotek, které byly do agentury vyslány členskými státy, s cílem podporovat po přiměřenou dobu zapojené příslušné vnitrostátní orgány členských států;
 f) nasazovat technické vybavení.
 3.Agentura financuje nebo spolufinancuje činnosti uvedené v odstavci 2 prostřednictvím dotací ze svého rozpočtu v souladu s finančními předpisy, které se na ni vztahují.
 Článek 14
 Zahajování společných operací a zásahů rychlé reakce na vnějších hranicích
 1.Členské státy mohou agenturu požádat, aby zahájila společné operace s cílem vyrovnat se s blížícími se výzvami včetně současných či budoucích hrozeb na vnějších hranicích, které jsou důsledkem nedovoleného přistěhovalectví či přeshraniční trestné činnosti, nebo aby jim poskytla zvýšenou technickou a operativní pomoc při plnění závazků týkajících se ochrany vnějších hranic.
 2.Na žádost členského státu, který je vystaven zvláštnímu a nepřiměřenému tlaku, zejména přílivu velkého počtu státních příslušníků třetích zemí do míst na vnější hranici ve snaze nelegálně vstoupit na území členského státu, může agentura po omezenou dobu provádět na území tohoto hostitelského členského státu zásah rychlé reakce na hranicích.
 3.Výkonný ředitel hodnotí, schvaluje a koordinuje návrhy členských států na společné operace. Společným operacím a zásahům rychlé reakce na hranicích předchází důkladná, spolehlivá a aktuální analýza rizik, která agentuře umožňuje určit pořadí priorit pro navrhované společné operace a zásahy rychlé reakce na hranicích, a to s ohledem na úroveň dopadu na úsecích vnějších hranic v souladu s nařízením (EU) č. 1052/2013 a dostupnost zdrojů.
 4.Na základě poradenství od dozorčí rady, které vychází z výsledků posouzení zranitelnosti, a s ohledem na analýzu rizik provedenou agenturou a analytickou vrstvu vnitrostátního situačního obrazu vytvořeného v souladu s nařízením (EU) č. 1052/2013 výkonný ředitel doporučí dotčenému členskému státu, aby zahájil a provedl společné operace nebo zásahy rychlé reakce na hranicích. Agentura dá hostitelskému členskému státu či zúčastněnými členským státům k dispozici své technické vybavení.
 5.Cílů společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích může být dosaženo v rámci víceúčelové operace, jejíž součástí může být záchrana osob v tísni na moři či plnění jiných funkcí pobřežní stráže, boj proti převaděčství migrantů či obchodování s lidmi, operace pro kontrolu obchodování s drogami a řízení migrace včetně identifikace, evidence, vedení pohovorů a navracení.
 Článek 15
 Operační plán pro společné operace
 1.Při přípravě společné operace výkonný ředitel ve spolupráci s hostitelským členským státem vypracuje seznam potřebného technického vybavení a pracovníků, a to s ohledem na dostupné zdroje hostitelského členského státu. Na základě těchto prvků agentura vymezí balíček operativních a technických posil, jakož i činnosti na budování kapacit, které budou začleněny do operačního plánu.
 2.Výkonný ředitel vypracuje operační plán společných činností na vnějších hranicích. Výkonný ředitel a hostitelský členský stát se po poradě se zúčastněnými členskými státy dohodnou na operačním plánu, v němž jsou podrobně popsány organizační aspekty společné operace.
 3.Operační plán je pro agenturu, hostitelský členský stát a zúčastněné členské státy závazný. Pokrývá všechny aspekty, které jsou považovány za nezbytné pro společnou operaci, včetně:
 a) popisu situace, způsobu provedení a


text:
cílů vyslání, včetně operačního cíle;
 b) předpokládané doby trvání společné operace;
 c) zeměpisné oblasti, ve které bude společná operace probíhat;
 d) popisu úkolů a zvláštních pokynů pro jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže, včetně přípustného nahlížení do databází a přípustných služebních zbraní, střeliva a vybavení v hostitelském členském státě;
 e) složení jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže a vyslání dalších příslušných pracovníků;
 f) ustanovení o velení a kontrole včetně jmen a hodností příslušníků pohraniční stráže hostitelského členského státu zodpovědných za spolupráci s příslušníky jednotek a agenturou, zejména jmen a hodností těch příslušníků pohraniční stráže, kteří jednotkám velí po dobu jejich vyslání, a postavení příslušníků jednotek v linii velení;
 g) technického vybavení, které bude nasazeno během společné operace, včetně specifických požadavků, jako jsou podmínky použití, požadovaný obslužný personál, doprava a jiné logistické aspekty, jakož i finanční ustanovení;
 h) podrobných ustanovení o okamžitém podávání zpráv o incidentech agenturou správní radě a příslušným vnitrostátním veřejným orgánům;
 i) režimu podávání zpráv a hodnocení, který obsahuje kritéria pro hodnotící zprávu a konečné datum předložení závěrečné hodnotící zprávy;
 42
 j) při operacích na moři včetně konkrétních informací o uplatňování soudní příslušnosti a právních předpisů v zeměpisné oblasti, ve které probíhá společná operace, včetně odkazů na mezinárodní právní předpisy a právní předpisy Unie týkající se zadržení, záchrany na moři a vylodění. V tomto ohledu musí být operační plán vypracován v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 656/2014;
 k) způsobů spolupráce se třetími zeměmi, jinými agenturami, subjekty a úřady Unie nebo mezinárodními organizacemi;
 l) postupů, které stanoví mechanismus pro postupování případů, jehož prostřednictvím mohou být osoby, které potřebují mezinárodní ochranu, oběti obchodování s lidmi, nezletilé osoby bez doprovodu a osoby ve zranitelné situaci odkázány na příslušné vnitrostátní orgány, které jim poskytnou odpovídající pomoc;
 m) postupů, které stanoví mechanismus, jehož prostřednictvím agentura přijímá a předává stížnosti na příslušníky pohraniční stráže hostitelského členského státu a příslušníky jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže, které se týkají údajného porušení základní práv při společných operacích nebo zásazích rychlé reakce na hranicích.
 4.Všechny změny nebo aktualizace operačního plánu vyžadují souhlas výkonného ředitele a hostitelského členského státu, a to po konzultování zúčastněných členských států. Kopii změněného nebo aktualizovaného operačního plánu agentura neprodleně zašle zúčastněným členským státům.
 Článek 16
 Postup zahájení zásahu rychlé reakce na hranicích
 1.Žádost členského státu o zahájení zásahu rychlé reakce na hranicích obsahuje popis situace, možných cílů a předpokládaných potřeb. Výkonný ředitel může, je-li to nutné, okamžitě vyslat odborníky agentury, aby situaci na vnějších hranicích dotčeného členského státu posoudili.
 2.O žádosti členského státu zahájit zásah rychlé reakce na hranicích výkonný ředitel okamžitě informuje správní radu.
 3.Při rozhodování o žádosti členského státu výkonný ředitel zohlední zjištění vyplývající z posouzení rizik, které provedla agentura, a analytickou vrstvu vnitrostátního situačního obrazu zřízeného v souladu s nařízením (EU) č. 1052/2013, jakož i výsledek posouzení zranitelnosti podle článku 12 a veškeré další relevantní informace poskytnuté dotčeným členským státem nebo jiným členským státem.
 4.Výkonný ředitel přijme rozhodnutí o žádosti o zahájení zásahu rychlé reakce na hranicích do dvou pracovních dnů od data obdržení žádosti. Výkonný