text:
 KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
 V Bruselu dne 3.9.2007
 KOM(2007) 488 v konečném znění
 2007/0175 (CNS)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o podpisu Dohody o zjednodušení vydávání krátkodobých víz mezi Evropským
 společenstvím a Moldavskou republikou
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření Dohody o zjednodušení vydávání krátkodobých víz mezi Evropským
 společenstvím a Moldavskou republikou
 (předložené Komisí)
 CS CS
 ---pagebreak--- DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. POLITICKÉ A PRÁVNÍ SOUVISLOSTI
 Právním základem vztahů mezi EU a Moldavskem je dohoda o partnerství a spolupráci,
 která byla podepsána dne 28. listopadu 1994 a vstoupila v platnost dne 1. července 1998.
 Dohoda o partnerství a spolupráci stanoví strukturu pravidelného politického dialogu mezi
 stranami.
 Po přijetí akčního plánu evropské politiky sousedství (EPN) mezi EU a Moldavskem
 v únoru 2005 je Moldavská republika partnerskou zemí EPS. Vzhledem k členství Rumunska
 má Moldavská republika společné hranice s Unií. Tento akční plán EPS poskytuje základ pro
 výrazně intenzivnější spolupráci mezi EU a Moldavskou republikou v oblasti spravedlnosti a
 vnitřních věcí.
 Během těchto častých kontaktů moldavské orgány velmi často zdůrazňovaly význam, který
 přikládají kontaktům mezi lidmi a vízovým otázkám. V této souvislosti moldavské orgány
 poskytly řadu neoficiálních dokumentů o svém vývoji v oblasti spravedlnosti, svobody a
 bezpečnosti.
 V rámci akčního plánu evropské politiky sousedství mezi EU a Moldavskem se
 s moldavskými orgány dne 7. června 2006 konala ad hoc technická schůzka o možnostech
 usnadnění udělování víz v souladu se schengenským acquis.
 Pro Evropské společenství představují dohody o usnadnění udělování víz nový nástroj v rámci
 evropské politiky krátkodobých víz: Haagský program vyzývá Radu a Komisi, aby
 za účelem vytvoření společného přístupu přezkoumaly, „zda by v kontextu readmisní politiky
 ES bylo vhodné usnadnit v jednotlivých případech vydávání krátkodobých víz státním
 příslušníkům třetích zemí, bude-li to možné a na základě reciprocity, jakožto součást
 skutečného partnerství ve vnějších vztazích včetně otázek migrace“. EU vypracovala a
 použila tento nástroj poprvé ve svých vztazích s Ruskou federací a Ukrajinou a později také
 s Albánií, Bosnou a Hercegovinou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie, Černou
 horou a Srbskem.
 Členské státy se v prosinci 2005 na úrovni Výboru stálých zástupců dohodly na společném
 přístupu k rozvoji politiky EU v oblasti zjednodušení vydávání víz a stanovily hlavní kritéria,
 která je třeba zohlednit při rozhodování o zahájení jednání o usnadnění udělování víz s třetím
 zeměmi.
 Rada ve složení pro spravedlnost a vnitřní věci dne 24. července 2006 vyzvala Komisi, aby
 v rámci přípravných orgánů Rady konzultovala členské státy o možnosti zahájit jednání
 o usnadnění udělování víz a o dohodách o zpětném přebírání osob z Moldavské republiky.
 Komise po této výzvě připravila neoficiální dokument analyzující kritéria stanovená
 ve společném přístupu k usnadňování udělování víz a v rámci příslušných pracovních skupin
 Rady konzultovala členské státy . Výsledek těchto konzultací byl pozitivní.
 Poté, co Rada dne 19. prosince 2006 zmocnila Komisi, byla s Moldavskou republikou dne 9.
 února 2007 v Bruselu zahájena jednání o zjednodušení vydávání krátkodobých víz a současně
 byla vedena jednání o dohodě o zpětném vydávání osob. Na této schůzce však moldavské
 orgány prohlásily, že nechtějí jednat o usnadnění udělování víz, ale o liberalizaci víz.
 CS 2 CS
 ---pagebreak--- Po


text:
několika demarších adresovaným moldavským orgánům však jednání pokračovala a dne
 17. dubna 2007 se konalo další kolo jednání v Bruselu paralelně („back to back“) s jednáními
 mezi Evropským společenstvím a Moldavskou republikou o dohodě o zpětném vydávání
 osob. Toto kolo formálních jednání bylo připraveno na dvou neformálních setkáních
 odborníků.
 Dne 25. dubna 2007 byla v Kišiněvě parafována konečná znění dohody o usnadnění
 udělování víz a dohody o zpětném přebírání osob.
 Evropská komise již vyjednala dohodu o usnadnění udělování víz se sedmi třetími zeměmi
 (Ruskou federací, Ukrajinou, Albánií, Bosnou a Hercegovinou, Bývalou jugoslávskou
 republikou Makedonie, Černou horou a Srbskem). Zkušenosti získané při předcházejících
 vyjednáváních byly užitečné při vyjednávání s Moldavskou republikou.
 Po formálním kole jednání, které se konalo 17. dubna, byly členské státy informovány
 o výsledcích a dvakrát konzultovány v regionální pracovní skupině Rady.
 Pokud jde o Společenství, právním základem dohody je čl. 62 odst. 2 písm. b) ve spojení
 s článkem 300 Smlouvy o ES.
 Přiložené návrhy představují právní nástroje pro podepsání a uzavření dohody. Rada o nich
 rozhodne kvalifikovanou většinou. V souladu s čl. 300 odst. 3 Smlouvy o ES musí být
 za účelem uzavření dohody formálně konzultován Evropský parlament.
 Navrhované rozhodnutí týkající se uzavření dohody stanoví potřebné vnitřní mechanismy pro
 uplatňování dohody v praxi. Zejména stanoví, že Evropská komise s pomocí odborníků
 z členských států zastupuje Společenství v rámci smíšeného výboru zřízeného na základě
 článku 12 dohody.
 Podle čl. 12 odst. 4 může smíšený výbor přijmout svůj vlastní jednací řád. Stanovisko
 Společenství určí v tomto směru Komise po konzultaci se zvláštním výborem, který jmenuje
 Rada.
 Evropští občané jsou ode dne 1. ledna 2007 Moldavskou republikou osvobozeni od vízové
 povinnosti. V této souvislosti je v článku 14 návrhu dohody o usnadnění udělování víz
 stanoveno, že pokud by Moldavská republika pro občany EU znovu zavedla vízovou
 povinnost, uplatňovala by se na základě zásady vzájemnosti pro občany EU stejná usnadnění,
 která jsou na základě dohody přiznána občanům Moldavské republiky.
 2. VÝSLEDKY JEDNÁNÍ
 Komise soudí, že bylo dosaženo cílů, které stanovila Rada ve svých směrnicích pro jednání, a
 že návrh dohody o usnadnění udělování víz je pro Společenství přijatelný.
 Konečné znění dohody lze shrnout takto:
 – Pro všechny žadatele o víza platí zásada, že rozhodnutí o udělení či neudělení víz je nutné
 přijmout ve lhůtě 10 kalendářních dnů. V případě nutnosti dalšího zkoumání lze tuto lhůtu
 prodloužit až na 30 kalendářních dnů. V naléhavých případech lze lhůtu pro přijetí
 rozhodnutí zkrátit na dva pracovní dny i méně;
 CS 3 CS
 ---pagebreak--- – Poplatek za zpracování žádosti o udělení víza pro občany Moldavska činí 35 EUR. Tento
 poplatek bude platit pro všechny moldavské žadatele o víza a týká se jak víz pro jeden
 vstup, tak víz pro více vstupů. Určitým kategoriím osob mohou být navíc vízové poplatky
 zcela prominuty: blízkým příbuzným, státním úředníkům na služebních cestách,
 studentům, zdravotně postiženým osobám, u humanitárních případů, osobám, které se
 účastní kulturních a vzdělávacích výměnných programů nebo sportovních akcí, novinářům,
 dětem mladším 18 let a vyživovaným dětem mladším 21 let, důchodcům, řidičům
 v mezinárodní nákladní a osobní

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
dopravě a členům svobodných povolání;
 – Dokumenty předkládané v souvislosti s účelem cesty byly pro některé kategorie osob
 zjednodušeny: u členů oficiálních delegací, členů svobodných povolání, podnikatelů, řidičů
 v mezinárodní nákladní a osobní dopravě, posádek vlaků, novinářů, účastníků vědeckých,
 kulturních a sportovních akcí, studentů, účastníků výměnných programů, blízkých
 příbuzných, zástupců občanské společnosti, u příbuzných účastnících se pohřebních
 obřadů, osob, které navštěvují vojenské a občanské hřbitovy a osob cestujících
 ze zdravotních důvodů. Od těchto osob lze jako odůvodnění účelu cesty vyžadovat pouze
 doklady vyjmenované v dohodě. Jakékoliv další zdůvodnění, pozvání či potvrzení, jež
 předepisují právní předpisy členských států, se nevyžaduje;
 – Byla rovněž zavedena zjednodušená kriteria vydávání víz pro více vstupů pro tyto
 kategorie osob:
 a) pro členy národních a regionálních vlád a parlamentů, ústavního a nejvyššího soudu,
 stálé členy oficiálních delegací, manžele/manželky a děti občanů Moldavské
 republiky, kteří legálně pobývající v členských státech, pro podnikatele a novináře:
 víza platná až pět let (nebo kratší dobu omezenou na trvání platnosti jejich mandátu
 nebo povolení k pobytu);
 b) pro členy oficiálních delegací, zástupce občanské společnosti, členy svobodných
 povolání, řidiče v mezinárodní nákladní a osobní dopravě, posádky vlaků, účastníky
 vědeckých, kulturních a oficiálních výměnných programů a sportovních akcí,
 studenty, kteří během předchozích dvou let využili jednoroční vícenásobné vstupní
 vízum a důvody k žádosti o vícenásobná vstupní víza přetrvávají: vydávají se víza
 s platností minimálně 2 roky a maximálně 5 let;
 – Občané Moldavské republiky, kteří jsou držiteli platných diplomatických pasů, jsou
 v případě krátkodobých pobytů osvobozeni od vízové povinnosti;
 – Byl sjednán protokol, který stanoví, že členské státy, které ještě plně neuplatňují
 schengenské acquis, mohou jednostranně uznat schengenská víza a povolení k pobytu
 vydaná občanům Moldavské republiky za účelem tranzitu přes jejich území v souladu
 s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 895/2006/ES ze dne 14. června 20061.
 Kromě toho se přidává odkaz na budoucí začlenění Bulharska a Rumunska do rozhodnutí
 (ES) 895/2006;
 – K dohodě je připojeno prohlášení Evropského společenství o přístupu žadatelů o víza
 k informacím a o harmonizaci informačních postupů při vydávání krátkodobých víz;
 1
 Úř. věst. L 167, 20.6.2006, s. 1.
 CS 4 CS
 ---pagebreak--- – V reakci na zvláštní žádost vznesenou Moldavskou republikou je k dohodě připojeno
 prohlášení Evropského společenství o zastoupení a společném středisku pro podávání
 žádostí v Kišiněvě.
 Na všechny záležitosti, které tato dohoda neupravuje, jako je zamítnutí udělení víz, uznávání
 cestovních dokladů, prokazování dostatečných prostředků k živobytí, možnost
 v individuálních případech v případě pochybností pozvat žadatele na osobní pohovor, ale i
 v případě existující flexibility cestujících bona fide, se nadále vztahují obvyklá schengenská
 pravidla nebo vnitrostátní právní předpisy.
 Zvláštní situace Dánska, Spojeného království a Irska je zohledněna v preambuli a dvou
 společných prohlášeních připojených k dohodě. Podobně se ve společných prohlášeních
 k dohodě odráží i těsná součinnost Norska a Islandu při provádění, uplatňování a rozvíjení
 schengenského acquis.
 Jelikož obě dohody o zjednodušení vízového režimu a o readmisi spolu souvisí, je třeba je
 podepsat a uzavřít současně a současně by také měly vstoupit v platnost.
 3. ZÁVĚRY
 Komise s ohledem na výše uvedené výsledky navrhuje Radě,


text:
aby:
 – rozhodla, že dohoda bude podepsána jménem Společenství, a pověřila předsedu Rady, aby
 jmenoval osoby řádně zmocněné k podpisu jménem Společenství;
 – po poradě s Evropským parlamentem schválila přiloženou dohodu mezi Evropským
 společenstvím a Moldavskou republikou o zjednodušení vydávání krátkodobých víz.
 CS 5 CS
 ---pagebreak--- Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o podpisu Dohody o zjednodušení vydávání krátkodobých víz mezi Evropským
 společenstvím a Moldavskou republikou
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2
 písm. b) body i) a ii) ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této
 smlouvy,
 s ohledem na návrh Komise2,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Rozhodnutím ze dne 19. prosince 2006 zmocnila Rada Komisi ke sjednání dohody
 o zjednodušení vydávání krátkodobých víz mezi Evropským společenstvím a
 Moldavskou republikou.
 (2) Jednání o dohodě byla zahájena dne 9. února 2007 a skončila dne 17. dubna 2007.
 (3) S výhradou jejího možného uzavření k pozdějšímu datu by dohoda parafovaná
 v Kišiněvě dne 25. dubna 2007 měla být podepsána.....
 (4) V souladu s Protokolem o postavení Spojeného království a Irska a Protokolu
 o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie se Spojené království a
 Irsko neúčastní přijetí tohoto rozhodnutí a nejsou jím tudíž vázány ani se na ně
 nevztahuje.
 (5) V souladu s Protokolem o postavení Dánska, připojeným ke Smlouvě o Evropské unii
 a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní přijetí tohoto
 rozhodnutí a tudíž jím není vázáno a ani se na něj nevztahuje.
 2
 Úř. věst. C, s .
 CS 6 CS
 ---pagebreak--- ROZHODLA TAKTO:
 Jediný článek
 S výhradou možného uzavření k pozdějšímu datu se předseda Rady tímto zmocňuje k tomu,
 aby jmenoval osobu nebo osoby oprávněné podepsat jménem Evropského společenství
 Dohodu o zjednodušení vydávání krátkodobých víz mezi Evropským společenstvím a
 Moldavskou republikou a související dokumenty sestávající z textu dohody, protokolu a
 prohlášení.
 V Bruselu dne ..... 2007.
 Za Radu
 předseda / předsedkyně
 CS 7 CS
 ---pagebreak--- 2007/0175 (CNS)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření Dohody o zjednodušení vydávání krátkodobých víz mezi Evropským
 společenstvím a Moldavskou republikou
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2 body
 i) a ii) ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou a čl. 300 odst. 3 prvním
 pododstavcem této smlouvy,
 s ohledem na návrh Komise3,
 s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu4,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Komise sjednala jménem Evropského společenství Dohodu o zjednodušení vydávání
 krátkodobých víz s Moldavskou republikou;
 (2) Tato dohoda byla jménem Evropského společenství podepsána dne ... 2007
 na základě rozhodnutí Rady .../.../ES ze dne [....] s výhradou možného uzavření
 k pozdějšímu datu.
 (3) Tato dohoda by měla být schválena.
 (4) Touto dohodou se zřizuje smíšený výbor pro správu dohody, který může přijmout
 vlastní jednací řád. Je vhodné, aby v tomto případě mohlo Společenství přijmout své
 stanovisko zjednodušeným postupem.
 (5) V souladu s Protokolem o postavení Spojeného království a Irska a Protokolem
 o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie se Spojené království a


text:
Irsko neúčastní přijetí tohoto rozhodnutí a nejsou jím tudíž vázány ani se na ně
 nevztahuje.
 (6) V souladu s Protokolem o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii
 a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní přijetí tohoto
 rozhodnutí a tudíž jím není vázáno a ani se na něj nevztahuje.
 3
 Úř. věst. C ...
 4
 Úř. věst. C ...
 CS 8 CS
 ---pagebreak--- ROZHODLA TAKTO:
 Článek 1
 Tímto se jménem Společenství schvaluje Dohoda o zjednodušení vydávání krátkodobých víz
 mezi Evropským společenstvím a Moldavskou republikou.
 Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Předseda Rady provede oznámení podle čl. 15 odst. 1 této dohody5.
 Článek 3
 Komise, které jsou nápomocni odborníci z členských států, zastupuje Společenství
 ve společném výboru odborníků zřízeném podle článku 12 této dohody.
 Článek 4
 Stanovisko Společenství v rámci smíšeného výboru odborníků ohledně přijetí jeho jednacího
 řádu, jak to vyžaduje čl. 12 odst. 4 dohody, přijímá Komise po konzultaci se zvláštním
 výborem jmenovaným Radou.
 Článek 5
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne ..... 2007.
 Za Radu
 předseda / předsedkyně
 5
 Den vstupu dohody v platnost zveřejní [Generální sekretariát Rady] v Úředním věstníku Evropské unie.
 CS 9 CS
 ---pagebreak--- Příloha
 Dohoda
 mezi
 Evropským společenstvím a Moldavskou republikou
 o usnadnění udělování víz
 EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, dále jen „Společenství“,
 a
 Moldavská republika,
 dále jen „strany“,
 Berouce v úvahu, že ode dne 1. ledna 2007 jsou občané EU zproštěni vízové povinnosti při
 cestách do Moldavské republiky, které nepřekračují v období 180 dní délku 90 dní, nebo při
 přejezdu přes území Moldavské republiky;
 S cílem dále rozvíjet přátelské vztahy mezi smluvními stranami a přejíce si rozvíjet mezilidské
 vztahy jakožto důležitou podmínku pro trvalý rozvoj ekonomických, humanitárních,
 kulturních, vědeckých a dalších vztahů zjednodušením vydávání víz občanům Moldavské
 republiky;
 S ohledem na současný akční plán evropské politiky sousedství mezi EU a Moldavskem, který
 stanovil, že mezi EU a Moldavskem bude zahájen konstruktivní dialog o spolupráci v oblasti
 víz, včetně výměny názorů o možném usnadnění vízového režimu v souladu s acquis;
 Uznávajíce zavedení bezvízového režimu pro občany Moldavské republiky v dlouhodobém
 výhledu;
 Uznávajíce, že pokud by Moldavská republika znovu zavedla pro občany EU vízovou
 povinnost, vztahovala by se na občany EU na základě vzájemnosti automaticky stejná
 usnadnění, která se podle této dohody vztahují na občany Moldavské republiky;
 Uznávajíce, že toto zjednodušení by nemělo vést k nedovolenému přistěhovalectví a věnujíce
 zvláštní pozornost bezpečnosti a readmisi;
 Zohledňujíce Protokol o postavení Spojeného království a Irska a Protokol o začlenění
 schengenského acquis do rámce Evropské unie připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a
 ke Smlouvě o založení Evropského společenství a potvrzujíce, že ustanovení této dohody se
 nevztahují na Spojené království a Irsko;
 Zohledňujíce Protokol o postavení Dánska připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě
 o založení Evropského společenství a potvrzujíce, že ustanovení této dohody se nevztahují
 na Dánské království,
 CS 10 CS
 ---pagebreak--- SE DOHODLY TAKTO:
 Článek 1 – Účel a působnost
 Účelem této dohody je usnadnění vydávání víz pro občany Moldavské republiky pro
 předpokládaný pobyt, který v období


text:
180 dní nepřekračuje 90 dní.
 Článek 2 – Obecná ustanovení
 1. Zjednodušený vízový režim, který stanoví tato dohoda, se vztahuje na občany
 Moldavské republiky pouze tehdy, pokud nebyli osvobozeni od vízové povinnosti
 na základě právních předpisů Společenství nebo členských států, této dohody či
 jiných mezinárodních smluv.
 2. Vnitrostátní právní předpisy Moldavské republiky nebo členských států nebo právní
 předpisy Společenství se vztahují na záležitosti, které tato dohoda neupravuje, jako je
 zamítnutí udělení víz, uznávání cestovních dokladů, prokazování dostatečných
 prostředků k živobytí, zamítnutí vstupu a opatření týkající se vyhoštění.
 Článek 3 – Definice
 Pro účely této dohody se:
 a) „členským státem“ rozumí všechny členské státy Evropské unie s výjimkou
 Dánského království, Irska a Spojeného království;
 b) „občanem Evropské unie“ rozumí státní příslušník členského státu, jak je vymezen
 pod písmenem a);
 c) „občanem Moldavské republiky“ rozumí osoba, která má občanství Moldavské
 republiky;
 d) „vízem“ rozumí povolení vydané členským státem nebo rozhodnutí přijaté tímto
 státem, které je potřebné pro:
 – vstup za účelem zamýšleného pobytu v daném členském státě nebo ve více
 členských státech, který v období 180 dní nepřekročí 90 dní,
 – vstup za účelem tranzitu přes území daného členského státu nebo více členských
 států;
 e) „oprávněně pobývající osobou“ rozumí občan Moldavské republiky oprávněný
 pobývat na území členského státu po dobu delší než 90 dnů na základě právních
 předpisů Společenství nebo vnitrostátních právních předpisů.
 Článek 4 – Doklady potvrzující účel cesty
 1. U níže uvedených kategorií občanů Moldavské republiky dostačují pro doložení
 účelu cesty na území druhé smluvní strany tyto dokumenty:
 CS 11 CS
 ---pagebreak--- a) u členů oficiálních delegací, kteří se na základě oficiálního pozvání adresovaného
 Moldavské republice účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů,
 jakož i akcí organizovaných mezivládními organizacemi na území některého
 členského státu:
 – dopis vydaný moldavským orgánem potvrzující, že žadatel je členem jeho
 delegace, která cestuje na území druhé smluvní strany za účelem účasti na výše
 uvedených akcích s přiloženou kopií oficiálního pozvání;
 b) u členů svobodných povolání účastnících se mezinárodních výstav, konferencí,
 sympozií, seminářů nebo jiných podobných akcí konaných na území členských států:
 – písemná žádost hostitelské organizace potvrzující, že daná osoba se účastní této
 akce;
 c) u podnikatelů a zástupců obchodních organizací:
 – písemná žádost hostitelské právnické osoby, společnosti nebo jejich kanceláře či
 poboček, státního či místního orgánu členských států nebo organizačních výborů
 obchodních a průmyslových výstav, konferencí a sympózií pořádaných na území
 členských států, podepsaná Státní komorou Moldavské republiky pro registraci;
 d) u řidičů vozidel registrovaných v Moldavské republice a používaných v mezinárodní
 nákladní a osobní dopravě na území členských států:
 – písemná žádost národního sdružení (svazu) dopravců Moldavské republiky
 zajišťujících mezinárodní silniční dopravu s uvedením účelu, trvání a četnosti
 cest;
 e) u posádek vlaků, chladírenských vagonů a lokomotiv v mezinárodních vlacích, které
 cestují na území členských států:
 – písemná žádost příslušné železniční společnosti Moldavské republiky s uvedením
 účelu, doby trvání a četnosti cest;
 f) u novinářů:
 – osvědčení či jiný doklad vydaný profesní organizací prokazující, že dotyčná osoba
 je kvalifikovaným novinářem, a doklad vydaný jeho zaměstnavatelem, v němž je
 uvedeno, že účelem cesty je


text:
výkon novinářské práce;
 g) u účastníků vědeckých, kulturních a uměleckých akcí, včetně univerzitních a jiných
 výměnných programů:
 – písemná žádost hostitelské organizace o účast na těchto akcích;
 h) u žáků, studentů, postgraduálních studentů a doprovázejících učitelů, kteří cestují
 za účelem studia nebo vzdělávacích kursů, včetně těch, které jsou organizovány
 v rámci výměnných programů a jiných školských činností:
 CS 12 CS
 ---pagebreak--- – písemná žádost nebo osvědčení o přijetí vydané hostitelskou univerzitou, vysokou
 školou nebo školou, anebo studentský průkaz či osvědčení o zapsaných
 předmětech;
 i) u účastníků mezinárodních sportovních akcí a jejich odborného doprovodu:
 – písemná žádost hostitelské organizace: příslušných orgánů, národních sportovních
 federací a národních olympijských výborů členských států;
 j) u účastníků oficiálních výměnných programů organizovaných partnerskými městy:
 – písemná žádost nejvyššího správního úředníka / starosty těchto měst;
 k) u blízkých příbuzných – manželů / manželek, dětí (včetně osvojených), rodičů
 (včetně opatrovníků), prarodičů a vnuků občanů Moldavské republiky, kteří
 oprávněně pobývají na území členských států;
 – písemná žádost od hostitelské osoby:
 l) u zástupců organizací občanské společnosti, pokud cestují za účelem odborného
 vzdělávání, seminářů, konferencí, včetně cest v rámci výměnných programů:
 – písemná žádost hostitelské organizace, potvrzení, že osoba zastupuje organizaci
 občanské společnosti, a osvědčení o zřízení takové organizace z příslušného
 registru vydané státním orgánem v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
 m) u osob účastnících se pohřebních obřadů:
 – úřední doklad potvrzující úmrtí, jakož i příbuzenský či jiný vztah mezi žadatelem
 a pohřbeným;
 n) u osob navštěvujících vojenské a občanské hřbitovy:
 – úřední doklad potvrzující existenci a udržování hrobu, jakož i příbuzenský či jiný
 vztah mezi žadatelem a pohřbeným;
 o) u osob cestujících ze zdravotních důvodů a u osob, jež poskytují nezbytný doprovod:
 – úřední dokument zdravotnického zařízení potvrzující nezbytnost lékařského
 ošetření v tomto zařízení, nezbytnost být doprovázen a doklad dostatečných
 finančních prostředků na úhradu lékařského ošetření.
 2. Písemná žádost uvedená v odstavci 1 tohoto článku obsahuje tyto údaje:
 a) v případě pozvané osoby: jméno a příjmení, datum narození, pohlaví, státní
 občanství, číslo pasu, doba a účel cesty, počet vstupů a jména manžela/manželky a
 spolucestujících nezletilých dětí;
 b) v případě zvoucí osoby: jméno a příjmení a adresa;
 c) v případě zvoucí právnické osoby, podniku či organizace: úplný název a adresa a
 CS 13 CS
 ---pagebreak--- – pokud žádost vystavila organizace nebo orgán, jméno a funkce osoby, která žádost
 podepsala;
 – pokud je zvoucí osoba právnickou osobou, společností nebo jejich kanceláří či
 pobočkou zřízenou na území členského státu: registrační číslo vyžadované
 vnitrostátními právními předpisy dotyčného členského státu.
 3. Pro kategorie osob uvedené v odstavci 1 tohoto článku jsou všechny kategorie víz
 vydávány zjednodušeným postupem, aniž by se vyžadovalo další zdůvodňování,
 pozvání či jiné potvrzení účelu cesty, které vyžadují právní předpisy členských států.
 Článek 5 – Vydávání víz pro více vstupů
 1. Diplomatické mise a konzuláty členských států udělí vícenásobná vstupní víza
 s platností až do pěti let těmto osobám:
 a) členům celostátních a regionálních vlád a parlamentů, ústavních soudů a nejvyšších
 soudů, jestliže je tato dohoda neosvobozuje do vízové povinnosti, při výkonu jejich
 povinností s platností omezenou na jejich funkční období,


text:
pokud je kratší pěti let;
 b) členům oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání adresované Moldavské
 republice pravidelně účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů,
 jakož i akcí organizovaných mezivládními organizacemi na území členských států;
 c) manželům nebo manželkám a dětem (včetně osvojených), které nedosáhly věku 21
 let nebo jsou nezaopatřené, a rodičům (včetně opatrovníků) navštěvujícím občany
 Moldavské republiky legálně pobývající na území členského státu s platností
 omezenou na dobu platnosti jejich povolení k legálnímu pobytu;
 d) podnikatelům a zástupcům obchodních organizací, kteří pravidelně cestují
 do členských států;
 e) novinářům.
 2. Diplomatické mise a konzuláty členských států udělí vícenásobná vstupní víza
 s platností až do jednoho roku těmto osobám za podmínky, že v průběhu předchozího
 roku získali nejméně jedno vízum, využili ho v souladu s právními předpisy
 upravujícími vstup a pobyt na území navštíveného státu a mají důvody k žádosti o
 vícenásobná vstupní víza:
 a) členům oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání adresované Moldavské
 republice pravidelně účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů,
 jakož i akcí organizovaných mezivládními organizacemi na území členských států;
 b) zástupcům organizací občanské společnosti, pokud cestují pravidelně do členských
 států za účelem odborného vzdělávání, seminářů, konferencí, včetně cest v rámci
 výměnných programů;
 c) členům svobodných povolání účastnícím se mezinárodních výstav, konferencí,
 sympozií, seminářů nebo jiných podobných akcí konaných na území členských států
 a pravidelně navštěvujícím tyto členské státy;
 CS 14 CS
 ---pagebreak--- d) řidičům vozidel registrovaných v Moldavské republice a používaných v mezinárodní
 nákladní a osobní dopravě na území členských států;
 e) posádkám vlaků, chladírenských vagonů a lokomotiv v mezinárodních vlacích
 cestujících na území členských států;
 f) účastníkům vědeckých, kulturních a uměleckých akcí, včetně univerzitních a jiných
 výměnných programů, kteří pravidelně cestují do členských států;
 g) studentům a postgraduálním studentům, kteří pravidelně cestují za účelem studia
 nebo odborného vzdělávání, včetně v rámci výměnných programů;
 h) účastníkům mezinárodních sportovních akcí a jejich odbornému doprovodu;
 i) účastníkům oficiálních výměnných programů organizovaných partnerskými městy;
 3. Diplomatické mise a konzuláty členských států udělí vícenásobná vstupní víza
 s platností minimálně dva roky a maximálně pět let osobám uvedeným v odstavci 2
 tohoto článku za podmínky, že v průběhu předchozích dvou let využili jednoroční
 vícenásobná vstupní víza v souladu s právními předpisy upravujícími vstup a pobyt
 na území navštíveného státu a důvody k žádosti o vícenásobná vstupní víza
 přetrvávají.
 4. Celková doba pobytu osob uvedených v odstavcích 1 až 3 tohoto článku na území
 členských států nepřekročí 90 dnů během období 180 dnů.
 Článek 6 – Poplatky za vyřízení žádosti o víza
 1. Poplatek za zpracování žádosti o vízum pro občany Moldavské republiky činí 35
 EUR.
 Výše uvedenou částku lze upravit v souladu s postupem stanoveným v čl. 15 odst. 4.
 2. Od poplatků za vyřízení žádostí o víza jsou osvobozeny tyto osoby:
 a) blízcí příbuzní – manželé / manželky, děti (včetně osvojených), rodiče (včetně
 opatrovníků), prarodiče a vnuci občanů Moldavské republiky, kteří oprávněně
 pobývají na území členských států;
 b) členové celostátních a regionálních vlád a parlamentů, členové ústavních a
 nejvyšších soudů, pokud nejsou od vízové povinnosti osvobozeni podle této dohody;


text:
c) členové oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání adresované Moldavské
 republice účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí
 organizovaných mezivládními organizacemi na území členských států;
 d) žáci, studenti, postgraduální studenti a doprovázející učitelé, kteří cestují za účelem
 studia nebo vzdělávacích kursů, včetně těch, které jsou organizovány v rámci
 výměnných programů a jiných školských činností;
 e) invalidní osoby a jejich doprovod, pokud je nutný;
 CS 15 CS
 ---pagebreak--- f) osoby, které předložily doklady dosvědčující, že jejich cesta je nutná z humanitárních
 důvodů, včetně naléhavého léčení, a jejich doprovod, nebo osoby cestující na pohřeb
 blízkého příbuzného nebo na návštěvu vážně nemocného blízkého příbuzného;
 g) účastníci mezinárodních sportovních akcí a jejich odborný doprovod;
 h) účastníci vědeckých, kulturních a uměleckých akcí, včetně univerzitních a jiných
 výměnných programů;
 i) účastníci oficiálních výměnných programů organizovaných partnerskými městy;
 j) novináři;
 k) děti do věku 18 let a nezaopatřené děti do věku 21 let;
 l) důchodci;
 m) řidiči vozidel registrovaných v Moldavské republice a používaných v mezinárodní
 nákladní a osobní dopravě na území členských států;
 n) posádky vlaků, chladírenských vagonů a lokomotiv, které cestují na území členských
 států;
 o) členové svobodných povolání účastnící se mezinárodních výstav, konferencí,
 sympozií, seminářů nebo jiných podobných událostí konaných na území členských
 států;
 3. Odchylně od bodu 1 výše, mohou státy Bulharsko a Rumunsko, které jsou vázány
 schengenským acquis, ale nevydávají ještě schengenská víza, osvobodit občany
 Moldavské republiky od poplatků za zpracování žádosti o vnitrostátní krátkodobá
 víza, dokud Rada ve svém rozhodnutí nestanoví datum, od něhož budou povinny
 plně provádět schengenské acquis o vízové politice.
 Článek 7 – Lhůty pro vyřízení žádostí o víza
 1. Diplomatické mise a konzuláty členských států rozhodnou o žádosti o udělení víz
 do 10 kalendářních dnů po obdržení žádosti a dokladů potřebných k udělení víza.
 2. Lhůtu pro rozhodnutí o žádosti o víza lze v jednotlivých případech prodloužit až
 na 30 kalendářních dnů, zvláště když je potřebné další prozkoumání žádosti.
 3. V naléhavých případech lze lhůtu pro rozhodnutí o žádosti o víza zkrátit na 2
 pracovní dny i méně.
 Článek 8 – Odjezd v případě ztracených či odcizených dokladů
 Občané Evropské unie a Moldavské republiky, kteří ztratili své doklady totožnosti nebo jimž
 byly tyto doklady odcizeny v době jejich pobytu na území Moldavské republiky či členských
 států, mohou toto území opustit bez víz či jiného povolení na základě platných dokladů
 CS 16 CS
 ---pagebreak--- totožnosti opravňujících k překročení hranic a vystavených diplomatickými misemi nebo
 konzuláty členských států nebo Moldavské republiky.
 Článek 9 – Prodloužení víz za mimořádných okolností
 Občanům Moldavské republiky, kteří z důvodů vyšší moci nemají možnost opustit území
 členských států do doby uvedené v jejich vízech, se časová platnost jejich víz bezplatně
 prodlouží v souladu s právními předpisy uplatňovanými přijímacím státem na dobu potřebnou
 k jejich návratu do státu, kde mají trvalý pobyt.
 Článek 10 – Diplomatické pasy
 1. Občané Moldavské republiky, kteří jsou držiteli platných diplomatických pasů, smějí
 vstupovat na území členských států, projíždět jím a opouštět jej bez víz.
 2. Osoby uvedené v odstavci 1 tohoto článku smějí na území


text:
členských států pobývat
 nejdéle 90 dnů během období 180 dnů.
 Článek 11 – Územní platnost víz
 S výhradou vnitrostátních pravidel a předpisů upravujících národní bezpečnost členských
 států a s výhradou pravidel EU upravujících víza s omezenou územní platností mají občané
 Moldavské republiky právo cestovat po území členských států za stejných podmínek jako
 občané Evropské unie.
 Článek 12 – Smíšený výbor pro správu dohody
 1. Smluvní strany zřídí smíšený výbor odborníků (dále jen „výbor“) složený
 ze zástupců Evropského společenství a Moldavské republiky. Společenství bude
 zastupovat Komise Evropských společenství za pomoci odborníků z členských států.
 2. Výbor plní zejména tyto úkoly:
 a) sleduje provádění této dohody;
 b) navrhuje změny této dohody nebo dodatky k ní;
 c) urovnává spory vyplývající z výkladu či používání ustanovení této dohody.
 3. Výbor se schází podle potřeby na žádost některé smluvní strany, nejméně však
 jednou ročně.
 4. Výbor přijme svůj jednací řád.
 CS 17 CS
 ---pagebreak--- Článek 13 – Vztah této dohody k dvoustranným dohodám mezi členskými státy a
 Moldavskou republikou
 Po vstupu této dohody v platnost má tato dohoda přednost před ustanoveními jakékoli
 dvoustranné či mnohostranné dohody uzavřené mezi členskými státy a Moldavskou
 republikou, pokud ustanovení těchto dohod či ujednání upravují záležitosti, které jsou
 upraveny touto dohodou.
 Článek 14 – Ustanovení o vzájemnosti
 Pokud by Moldavská republika znovu zavedla pro občany EU vízovou povinnost, vztahovaly
 by se na občany EU na základě vzájemnosti automaticky stejná usnadnění, která se podle této
 dohody vztahují na občany Moldavské republiky.
 Článek 15 – Závěrečná ustanovení
 1. Smluvní strany ratifikují nebo schválí tuto dohodu v souladu s jejich příslušnými
 postupy a tato dohoda vstoupí v platnost první den druhého měsíce po dni, kdy se
 smluvní strany vzájemně informují o ukončení výše zmíněných postupů.
 2. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku platí, že tato dohoda vstoupí v platnost až
 v den, kdy vstoupí v platnost readmisní dohoda mezi Moldavskou republikou a
 Evropským společenstvím, nastane-li tento den později než datum uvedené
 v odstavci 1 tohoto článku.
 3. Tato dohoda se uzavírá na neurčitou dobu, pokud nebude vypovězena podle odstavce
 6 tohoto článku.
 4. Tuto dohodu lze měnit na základě písemného souhlasu smluvních stran. Změny
 vstoupí v platnost poté, co se smluvní strany vzájemně informují o ukončení postupů
 nezbytných pro tento účel.
 5. Každá smluvní strana může pozastavit uplatňování této dohody zcela nebo zčásti
 z důvodů veřejného pořádku, ochrany národní bezpečnosti nebo ochrany veřejného
 zdraví. Rozhodnutí o pozastavení musí být doručeno druhé smluvní straně nejpozději
 48 hodin před nabytím jeho účinku. Smluvní strana, která pozastavila uplatňování
 této dohody, bezodkladně informuje druhou smluvní stranu, jakmile důvody
 pozastavení pominou.
 6. Každá smluvní strana může tuto dohodu vypovědět písemným oznámením druhé
 smluvní straně. Dohoda pozbývá platnosti 90 dnů po dni doručení tohoto oznámení.
 CS 18 CS
 ---pagebreak--- V XXX dne XXX roku XXX ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém,
 dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském,
 maltském, moldavském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském
 řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a ukrajinském, přičemž všechna
 znění mají stejnou platnost.
 Za Evropské společenství Za Moldavskou republikou
 CS 19


text:
CS
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA
 PROTOKOL K DOHODĚ O ČLENSKÝCH STÁTECH, KTERÉ PLNĚ
 NEUPLATŇUJÍ SCHENGENSKÉ ACQUIS
 Členské státy, které jsou sice vázány schengenským acquis, ale které dosud nevydávají
 schengenská víza v očekávání příslušného rozhodnutí Rady v tomto smyslu, vydávají
 vnitrostátní víza, jejichž platnost je omezena na jejich vlastní území.
 Tyto členské státy mohou jednostranně uznat schengenská víza a povolení k pobytu za účelem
 průjezdu přes svá území v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady
 č. 895/2006/ES ze dne 14. června 2006.
 Protože se rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 895/2006/ES ze dne 14. června
 2006 nevztahuje na Rumunsko a Bulharsko, navrhuje Evropská komise podobná ustanovení
 s cílem umožnit těmto zemím jednostranné uznání schengenských víz a povolení k pobytu a
 jiných podobných dokladů vydávaných ostatními členskými státy, které nejsou ještě plně
 zapojeny do schengenského prostoru za účelem průjezdu jejich územím.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ TÝKAJÍCÍ SE DÁNSKA
 Smluvní strany berou na vědomí, že se tato dohoda nevztahuje na postupy pro vydávání víz
 diplomatickými misemi a konzuláty Dánského království.
 Za těchto okolností je žádoucí, aby příslušné orgány Dánska a Moldavské republiky
 bezodkladně uzavřely dvoustrannou dohodu o zjednodušení vydávání krátkodobých
 pobytových víz za podobných podmínek, jaké stanoví tato dohoda mezi Evropským
 společenstvím a Moldavskou republikou.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ TÝKAJÍCÍ SE SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ A IRSKA
 Smluvní strany berou na vědomí, že tato dohoda se nevztahuje na Spojené království a Irsko.
 Za těchto okolností je žádoucí, aby orgány Spojeného království, Irska a Moldavské republiky
 uzavřely dvoustranné dohody o usnadnění udělování víz.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ TÝKAJÍCÍ SE ISLANDU A NORSKA
 Smluvní strany berou na vědomí úzké vztahy mezi Evropským společenstvím a Norskem a
 Islandem, a to zejména na základě dohody ze dne 18. května 1999, která se týká přidružení
 těchto zemí k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis.
 Za těchto okolností je žádoucí, aby orgány Norska, Islandu a Moldavské republiky
 bezodkladně uzavřely dvoustranné dohody o zjednodušení vydávání krátkodobých
 pobytových víz za podobných podmínek, jaké stanoví tato dohoda mezi Evropským
 společenstvím a Moldavskou republikou.
 CS 20 CS
 ---pagebreak--- SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ TÝKAJÍCÍ SE ŠVÝCARSKÉ KONFEDERACE A
 LICHTENŠTEJNSKA (je-li potřebné)
 P.M. - Pokud Dohoda mezi EU, ES a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské
 konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a protokoly k této
 dohodě týkající se Lichtenštejnska vstoupí v platnost před ukončením vyjednávání
 s Moldavskou republikou, bude podobné prohlášení učiněno i s ohledem na Švýcarsko a
 Lichtenštejnsko.
 PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ O PŘÍSTUPU ŽADATELŮ O VÍZA
 A O HARMONIZACI INFORMACÍ O POSTUPECH PŘI VYDÁVÁNÍ
 KRÁTKODOBÝCH POBYTOVÝCH VÍZ A DOKLADŮ, KTERÉ SE PŘEDKLÁDAJÍ
 PŘI ŽÁDOSTECH O KRÁTKODOBÁ POBYTOVÁ VÍZA
 Uznávajíc důležitost transparentnosti pro žadatele o víza, Evropské společenství připomíná,
 že návrh právního předpisu o přepracování Společné konzulární instrukce o vízech pro
 diplomatické mise a konzulární úřady, který byl Evropskou komisí přijat dne 19. července
 2006 a který je v současné době projednáván Evropským parlamentem a Radou, se zabýval
 vypracováním podmínek přístupu žadatelů o víza do diplomatických misí a konzulárních
 úřadů členských států.
 Co se týče informací, které mají být poskytnuty žadatelům o víza, Evropské společenství se
 domnívá, že by měla být přijata přiměřená opatření:


text:
vedoucí obecně k vypracování základních informací pro žadatele o postupech a podmínkách
 pro podávání žádostí o víza a o platnosti udělených víz,
 vedoucí k tomu, aby Evropské společenství vypracovalo seznam minimálních požadavků
 s cílem zajistit, aby žadatelé z Moldavské republiky obdrželi ucelené a jednotné základní
 informace a aby se od nich vyžadovalo předložení v zásadě stejných podkladů,
 Výše uvedené informace je třeba veřejně šířit (na informačních tabulích konzulátů, formou
 letáčků, na internetových stránkách atd.).
 Diplomatické mise a konzuláty členských států poskytují v jednotlivých případech informace
 o stávajících možnostech usnadnění vydání krátkodobých víz podle schengenského acquis,
 zejména žadatelům bona fide.
 PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉ KOMISE O ZASTOUPENÍ A O SPOLEČNÉM
 STŘEDISKU PRO PODÁVÁNÍ ŽÁDOSTÍ V KIŠINĚVĚ
 Uznávajíce obtíže, kterým moldavští občané čelí při podávání žádosti o schengenská víza
 v důsledku omezené konzulární přítomnosti členských států, jež se účastní schengenské
 dohody, vyzývá Evropská komise členské státy, a zejména členské státy, které vydávají
 schengenská víza, aby zlepšily svoji přítomnost v Moldavské republice tím, že využití
 stávající možnosti v plném rozsahu: zřízení vlastních zastoupení, možnost zastupování jiným
 členským státem nebo plné využívání některých možností nabízených v rámci Společného
 střediska pro podávání žádostí v Kišiněvě.
 CS 21 CS
 ---pagebreak--- PROHLÁŠENÍ O MALÉM POHRANIČNÍM STYKU
 POLITICKÉ PROHLÁŠENÍ RUMUNSKA O MALÉM POHRANIČNÍM STYKU
 Rumunsko vyjadřuje ochotu zahájit jednání o dvoustranné dohodě s Moldavskou republikou
 za účelem zavedení režimu malého pohraničního styku, který se zavádí nařízením ES
 č. 1931/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro malý pohraniční styk
 na vnějších pozemních hranicích členských států a mění Schengenská úmluva.
 POLITCKÉ PROHLÁŠENÍ MOLDAVSKÉ REPUBLIKY O MALÉM
 POHRANIČNÍM STYKU
 Moldavská republika vyjadřuje ochotu zahájit jednání o dvoustranné dohodě s Rumunskem
 s cílem zavést režim malého pohraničního styku.
 ***
 CS 22 CS


text:
 |
 52010PC0524
 [pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 29.9.2010KOM(2010) 524 v konečném znění2010/0278 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóněDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHUSvětová hospodářská a finanční krize odhalila a umocnila potřebu větší koordinace a posíleného dohledu v oblasti hospodářských politik v rámci hospodářské a měnové unie (HMU). Stávající nástroje a metody koordinace a dohledu umožnily EU přestát bouři, kterou by žádný členský stát samostatně nepřestál. Orgány a členské státy EU rychle zareagovaly a nadále společně pracují na obnově po krizi, která neměla v naší generaci obdoby.Tyto nedávné zkušenosti však také odhalily mezery a slabiny, které v dnešním systému koordinace a v dnešních postupech dohledu přetrvávají. Panuje obecná shoda, že rámec HMU musí být naléhavě posílen tak, aby zajistil makroekonomickou stabilitu a udržitelnost veřejných financí, která je předpokladem trvalého zajištění hospodářského růstu a růstu zaměstnanosti.Krize drasticky zvrátila příznivý vývoj podmínek v hospodářské a finanční oblasti, který trval do roku 2007, a opět ukázala, že neplánované příjmy nahromaděné v období prosperity nebyly dostatečně využity k vytvoření manévrovacího prostoru pro případ, že by se situace zhoršila. Ve většině členských států bude nutné provést výraznou konsolidaci, kterou se zahájí postupné snižování veřejného dluhu. Tato opatření jsou tím naléhavější, že evropské společnosti a ekonomiky čelí vlivům stárnutí populace, které ještě zvýší tlak na zajištění pracovních sil a na veřejné rozpočty. Vzhledem k nepříznivému dopadu zadluženosti na hospodářské pobídky a růst je potřeba snížit veřejný dluh prostřednictvím vyšších daní a rizikových prémií ve většině zemí nanejvýš aktuální.Klíčovým nástrojem koordinace a dohledu v oblasti fiskální politiky je Pakt o stabilitě a růstu, kterým se provádí ustanovení Smlouvy o rozpočtové kázni. Posílení paktu je důležité jak pro zvýšení důvěryhodnosti schválené koordinované strategie ústupu od fiskální angažovanosti, tak pro zabránění tomu, aby se opakovaly chyby z minulosti. Soubor návrhů, který je nyní předkládán, má posílit pakt tím, že: i) zdokonalí jeho ustanovení na základě zkušeností získaných mimo jiné v průběhu krize, ii) opatří jej účinnějšími donucovacími nástroji a iii) doplní jej o ustanovení o vnitrostátních fiskálních rámcích. Tento soubor návrhů je součástí rozsáhlejší reformy správy ekonomických záležitostí v rámci strategie Evropa 2020, jejíž součástí jsou i návrhy řešení makroekonomické nerovnováhy prostřednictvím zesíleného dohledu včetně mechanismů varování a sankcí. Jednotlivé prvky koordinace v oblasti hospodářské politiky včetně dohledu nad strukturálními reformami by se měly stát součástí nového cyklu dohledu, evropského semestru, který spojí stávající procesy v rámci Paktu o stabilitě a růstu s hlavními směry hospodářských politik a zajistí souběžné předkládání programů stability a konvergenčních programů a národních programů reforem.2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ ZÚČASTNĚNÝCH STRANKomise tyto návrhy nastínila ve dvou sděleních: Posílení koordinace hospodářské politiky ze dne 12. května 2010 a Lepší koordinace hospodářské politiky pro stabilitu, růst a nová pracovní místa – Nástroje pro silnější správu ekonomických záležitostí EU ze dne 30. června 2010. Rozhodnutím využít formálního sdělení si Komise přála vyjádřit svůj závazek podporovat dialog s členskými státy, Evropským parlamentem a všemi zúčastněnými stranami a zároveň předkládat konkrétní návrhy opatření.V červnu 2010 se Evropská rada shodla na tom, že je naléhavě třeba posílit


text: koordinaci našich hospodářských politik. Dohoda zahrnovala první směry týkající se Paktu o stabilitě a růstu a rozpočtového dohledu. Evropská rada se především dohodla na: i) posílení preventivní i nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu, včetně sankcí a s patřičným přihlédnutím ke specifické situaci členských států eurozóny, ii) výrazném posílení významu výše a vývoje dluhu a celkové udržitelnosti v rámci rozpočtového dohledu, iii) zajištění toho, aby vnitrostátní rozpočtová pravidla a střednědobé rozpočtové rámce všech členských států byly v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, iv) zajištění kvality statistických údajů.Evropská rada vyzvala pracovní skupinu pro správu ekonomických záležitostí, vedenou předsedou Evropské rady a ustavenou v březnu 2010, a Komisi, aby tyto směry rychle hlouběji rozpracovaly a zajistily jejich účinnost. Mezi Komisí a pracovní skupinou se vytvořil konstruktivní vztah. Komise k činnosti pracovní skupiny přispěla výše zmíněnými sděleními a účelovými příspěvky.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHUPrávní základ Paktu o stabilitě a růstu tvoří články 121 a 126 Smlouvy o fungování Evropské unie. Součástí Paktu je: nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (označované za preventivní složku), nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (označované jako nápravná složka) a usnesení Evropské rady ze dne 17. června 1997 o Paktu o stabilitě a růstu. Tato nařízení byla změněna v roce 2005 nařízeními (ES) č. 1055/2005 a (ES) č. 1056/2005 a doplněna zprávou Rady ze dne 20. března 2005 o „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“. Cílem předkládaných návrhů jsou další změny nařízení (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97. Další donucovací nástroje jsou předmětem nového nařízení Evropského parlamentu a Rady o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně, založeném na článku 136 Smlouvy ve spojení s čl. 121 odst. 6. Požadavky kladené na rozpočtové rámce členských států jsou předmětem nové směrnice Rady vycházející z čl. 126 odst. 14: cílem směrnice je zejména upřesnit povinnosti vnitrostátních orgánů v souladu s ustanoveními článku 3 protokolu č. 12 ke Smlouvám o postupu při nadměrném schodku.Preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu má zajistit, aby členské státy sledovaly obezřetné fiskální politiky tak, aby nebylo nutné za účelem ochrany udržitelnosti veřejných financí, jejíž porušení by mohlo mít negativní dopad na celou HMU, přistoupit k přísnějším formám koordinace. Proto se od členských států požaduje, aby představily programy stability a konvergenční programy, v nichž nastíní své plány pro dosažení střednědobých rozpočtových cílů, které jsou definovány jako procentní podíl HDP ve strukturálním vyjádření (tj. očištěný od cyklických vlivů a jednorázových a dočasných opatření) a které se v jednotlivých zemích mírně odchylují od téměř vyrovnané rozpočtové pozice v závislosti na výši veřejného dluhu a rozsahu závazků souvisejících se stárnutím populace. Od členských států, které svých střednědobých rozpočtových cílů nedosáhly, se očekává, že k nim budou směřovat tempem 0,5 % HDP ročně ve strukturálním vyjádření.V dosahování střednědobých rozpočtových cílů však obecně nebyl učiněn dostatečný pokrok, což způsobilo, že se na veřejných financích nepříznivě projevil hospodářský


text: útlum. Navíc se ukázalo, že strukturální saldo je jako ukazatel výchozí fiskální pozice zemí v praxi nedostatečné, a to vzhledem k obtížnému posouzení cyklické pozice ekonomiky v reálném čase a vzhledem k tomu, že není dostatečně brán zřetel na neplánované příjmy a výpadky příjmů, které přímo nesouvisí s hospodářským cyklem (zejména vývoj trhu s bydlením a finančního trhu). V důsledku toho došlo k tomu, že v mnoha zemích zdánlivě zdravý stav rozpočtu před krizí pouze zastíral silnou závislost na neplánovaných příjmech využívaných k financování výdajů. Absence těchto příjmů se pak podílela na prudkém nárůstu rozpočtových schodků.Navrhovaná reforma preventivní složky v reakci na tyto nedostatky zachovává stávající střednědobé rozpočtové cíle a požadavek konvergence ve výši 0,5 % HDP ročně, přičemž zajišťuje účinnost těchto opatření zavedením nové zásady obezřetné fiskální politiky. Podle této zásady by roční růst výdajů neměl být vyšší – a pokud nebyl dosažen střednědobý cíl, měl by být zřetelně nižší – než obezřetně plánované střednědobé tempo růstu HDP, pokud ovšem nedošlo k výraznému překročení střednědobého cíle nebo pokud nebyl růst výdajů překračující obezřetně plánovaný střednědobý růst kompenzován diskrečními opatřeními na straně příjmů. Hlavním cílem je zajistit, aby neplánované příjmy nebyly utráceny, nýbrž byly použity ke snížení dluhu. Tato nová zásada poskytne doporučenou hodnotu, na jejímž základě se budou hodnotit fiskální plány jednotlivých zemí v programech stability a konvergenčních programech. Členskému státu, který nedodrží schválené tempo růstu výdajů a neprovede stanovená opatření na straně příjmů, bude moci Komise vydat varování, a bude-li tato situace přetrvávat či bude-li obzvláště závažná, obdrží tento stát též doporučení Rady učinit nápravná opatření podle článku 121 Smlouvy. Toto doporučení vydané v rámci preventivní složky bude, při prvním udělení a pouze pro země eurozóny, podpořeno donucovacím mechanismem podle článku 136 Smlouvy ve formě úročeného vkladu ve výši 0,2 % HDP. Povinnost složit úročený vklad bude ukládána prostřednictvím nově zavedeného mechanismu založeného na pravidle „obrácené většiny“: při vydání doporučení se vklad stává splatným na základě návrhu Komise, pokud Rada do deseti dnů nerozhodne kvalifikovanou většinou o opaku. Rada může snížit výši vkladu pouze jednomyslně nebo na základě návrhu Komise a odůvodněné žádosti dotyčného členského státu. Vklad spolu s úrokem bude navrácen poté, co Rada dospěje k názoru, že situace, která k uplatnění tohoto opatření vedla, již pominula.Účelem nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu je zabránit vzniku závažných chyb v rozpočtových politikách, které by mohly ohrozit udržitelnost veřejných financí, a vytvořit tak potenciální riziko pro HMU. Z toho vyplývá povinnost členských států zabránit vzniku nadměrného schodku veřejných financí ve srovnání se stanovenou numerickou hranicí schodku veřejných financí (3 % HDP) a veřejného dluhu (60 % HDP nebo hodnota, která se této hranici postupně blíží). Postup při nadměrném schodku, kterým se provádí zákaz nadměrných schodků, stanoví sled kroků, mezi které v případě zemí eurozóny patří i případné uvalení finančních sankcí.Postup při nadměrném schodku byl opakovaně uplatněn v souladu s příslušnými ustanoveními, a to i za výjimečných okolností finanční krize, čímž se posílila očekávání, že bude řádně proveden. Přesto byly zjištěny určité nedostatky. Zatímco kritéria schodku a dluhu jsou


text: v zásadě rovnocenná a dlouhodobě vysoká zadluženost pravděpodobně představuje vážnější hrozbu pro udržitelnost veřejných financí než příležitostně zvýšený schodek, v praxi se postup při nadměrném schodku téměř výhradně zaměřoval na hranici „3 % HDP“ a zadluženost doposud hrála pouze okrajovou roli. Vyplývá to z toho, že hraniční hodnota dluhu není ve srovnání se schodkem natolik přímočará, mimo jiné proto, že chybí jasný výklad dostatečného tempa snižování a že na poměr dluhu mají větší vliv proměnné, které nejsou pod kontrolou vlády, zejména inflace. Postup při nadměrném schodku se v zásadě opírá o silný donucovací mechanismus spočívající ve finančních sankcích, které mohou a měly by být uvaleny v případě trvající neschopnosti odstranit nadměrný schodek. Tyto sankce však pravděpodobně vstupují do hry v příliš pokročilé fázi procesu a nepředstavují tak efektivní odstrašující prostředek proti vážným chybám fiskální politiky, a to mimo jiné proto, že finanční situace dané země už může být tak špatná, že hrozba pokuty se ve chvíli, kdy by k ní mělo dojít, přestává jevit jako reálná. Nedávná krize navíc jasně ukázala, že pokud povinnost odstranění nadměrného schodku posiluje očekávání, že solventnost vlády bude zachována, měly by se při stanovení harmonogramu nápravy a rozvržení korekce zohlednit úvahy na úrovni celé HMU.V reakci na tyto nedostatky jsou navrženy následující klíčové návrhy reformy nápravné složky.Aby bylo kritérium dluhu v rámci postupu při nadměrném schodku funkční, je třeba zejména přijmout doporučenou číselnou hodnotu, pomocí které by bylo možné posoudit, zda poměr dluhu dostatečně klesá směrem k hranici 60 % HDP. Konkrétně se bude poměr dluhu vůči HDP přesahující 60 % považovat za klesající, pokud se odstup od 60% referenční hodnoty za předchozí tři roky snižoval tempem řádově jedné dvacetiny ročně. Nedosažení této doporučené číselné hodnoty však nemusí nutně vyústit v to, že bude u dotyčné země zahájen postup při nadměrném schodku. Takové rozhodnutí by muselo zohlednit všechny rozhodující faktory, zejména faktory sloužící k posouzení vývoje dluhu, například zda snižování dluhu brání velmi nízký nominální růst, a zároveň rizikové faktory spojené se strukturou dluhu, zadlužeností soukromého sektoru a implicitními závazky souvisejícími se stárnutím populace. V souladu s větším důrazem na zadluženost by se v případě nesplnění kritéria schodku měly více zohlednit rozhodující faktory, pokud se výše dluhu země nachází pod hranicí 60 % HDP.Navrhovaný flexibilnější přístup, pokud jde o zohledňování rozhodujících faktorů v procesu zjišťování existence nadměrného schodku, by také měl pomoci zemím, které provádějí systémové penzijní reformy, po uplynutí pětiletého přechodného období, jež je v současnosti stanoveno. Zvláštní ustanovení Paktu o stabilitě a růstu týkající se systémových penzijních reforem a věnované kritériu schodku se také rozšiřují na kritérium dluhu, a to zavedením shodného pětiletého přechodného období pro zhodnocení čistých nákladů na tyto reformy při posuzování souladu s kritériem dluhu. Kromě toho by se mělo rovněž zvážit částečné či úplné zrušení dříve provedených systémových penzijních reforem při zahájení i při ukončení postupu při nadměrném schodku.Prosazování je posíleno zavedením nové řady finančních sankcí pro členské státy eurozóny. Tyto sankce by se uplatňovaly v mnohem dřívější fázi procesu a byly by odstupňovány. Konkrétně by šlo o neúročený


text: vklad ve výši 0,2 % HDP splatný na základě rozhodnutí o zahájení postupu při nadměrném schodku dané země. V případě nesplnění prvního doporučení k nápravě schodku by pak tento vklad byl převeden na pokutu. Částka se rovná pevné složce sankcí, které jsou již stanoveny v posledním kroku postupu při nadměrném schodku. Zároveň také souvisí s rozpočtem EU, což by mělo zjednodušit předpokládaný přechod na systém prosazování založený na rozpočtu EU, jak bylo nastíněno ve výše zmíněném sdělení Komise z 30. června 2010. Další nedodržení pravidel by vedlo ke stupňování sankcí v souladu s již existujícími ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu. Aby se při prosazování omezil prostor pro diskreční rozhodování, má se pro ukládání nových sankcí v souvislosti s následnými kroky postupu při nadměrném schodku používat mechanismus založený na pravidle „obrácené většiny“. Konkrétně v každé fázi postupu při nadměrném schodku Komise navrhne relevantní sankci, která bude považována za schválenou, pokud Rada do deseti dnů nerozhodne kvalifikovanou většinou o opaku. Výši neúročeného vkladu nebo pokuty bude moci Rada snížit nebo zrušit pouze jednomyslně nebo na základě konkrétního návrhu Komise vycházejícího z výjimečných hospodářských okolností nebo na základě odůvodněné žádosti dotyčného členského státu.Kritéria pro posouzení toho, zda jsou doporučení v každé fázi splněna, včetně možnosti povolit prodloužení lhůt určených pro nápravu nadměrného schodku, jsou upřesněna s explicitním důrazem na fiskální proměnné, které lze považovat za proměnné podléhající přímé kontrole vlády, zejména výdaje, obdobně jako u přístupu navrhovaného v preventivní složce. Nad rámec těchto okolností specifických pro jednotlivé země se zavádí možnost prodloužit lhůty také v případě celkové hospodářské krize.Účinné prosazování koordinačního rámce v oblasti rozpočtů zemí HMU samozřejmě nemůže být založeno pouze na ustanoveních přijatých na úrovni EU. Vzhledem ke specifické decentralizované povaze tvorby fiskálních politik v rámci EU a obecné potřebě přenášet právní předpisy EU do vnitrostátních legislativ je nezbytné, aby se cíle rozpočtového koordinačního rámce HMU odrazily ve vnitrostátních rozpočtových rámcích. Vnitrostátní rozpočtový rámec je soubor prvků, které jsou základem vnitrostátního fiskálního řízení, tj. institucionální politické uspořádání charakteristické pro každou zemi, které formuje tvorbu fiskální politiky na úrovni jednotlivých členských států. Patří sem veřejné účetní systémy, statistika, postupy vytváření prognóz, numerická fiskální pravidla, rozpočtové postupy, kterými se řídí všechny fáze procesu vytváření rozpočtu a zejména střednědobé rozpočtové rámce, a fiskální vztahy mezi jednotlivými dílčími sektory státní správy. Ačkoli je nutné respektovat specifické potřeby a preference členských států, určité prvky se jeví jako potřebné pro zajištění minimální kvality a soudržnosti s rozpočtovým rámcem HMU. Tyto prvky jsou předmětem navrhované směrnice o národních rozpočtových rámcích, která má doplnit reformu Paktu o stabilitě a růstu. Uvedené prvky v první řadě vyžadují, aby nejzákladnější součásti vnitrostátních rozpočtových rámců, konkrétně účetní, statistické a prognostické postupy, fungovaly v souladu s minimálními evropskými standardy tak, aby bylo dosaženo transparentnosti a zjednodušilo se sledování vývoje ve fiskální oblasti. Do vnitrostátních rozpočtových rámců též musí být zavedena perspektiva víceletého fiskálního plánování, aby se zajistilo dosažení střednědobých cílů stanovených na úrovni EU. Členské státy navíc musejí zavést numerická fiskální pravidla vedoucí ke splnění mezních hodnot pro schodek a dluh. Členské


text: státy musejí zajistit, aby se tyto prvky uplatnily ve všech dílčích sektorech státní správy. Vnitrostátní orgány také musejí zajistit transparentnost rozpočtového procesu a poskytovat podrobné informace o případných mimorozpočtových fondech, daňových výdajích a podmíněných závazcích.2010/0278 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóněEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 136 ve spojení s čl. 121 odst. 6 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,poté, co postoupily návrh legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[1],v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:(1) Členské státy, jejichž měnou je euro, mají zvláštní zájem a povinnost provádět hospodářské politiky, které podporují řádné fungování hospodářské a měnové unie, a vyvarovat se politik, které ho ohrožují.(2) Za účelem zajištění řádného fungování hospodářské a měnové unie umožňuje Smlouva přijmout v eurozóně zvláštní opatření nad rámec ustanovení použitelných na všechny členské státy.(3) Aby bylo prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně účinnější, jsou zapotřebí dodatečné sankce. Tyto sankce by měly posílit důvěryhodnost rámce pro fiskální dohled v Unii.(4) Pravidla stanovená tímto nařízením by měla zajistit spravedlivé, včasné, odstupňované a účinné mechanismy pro dodržení preventivní a nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu, zejména nařízení (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[2] a nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku[3].(5) Sankce pro členské státy, jejichž měnou je euro, v rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu by měly motivovat k obezřetné fiskální politice. Tato politika by měla zajistit, aby tempo růstu veřejných výdajů za normálních okolností nepřekročilo obezřetně plánované střednědobé tempo růstu hrubého domácího produktu (HDP), ledaže by překročení výdajů bylo vyrovnáno zvýšením veřejných příjmů nebo diskreční snížení příjmů snížením výdajů.(6) Obezřetnou fiskální politikou by měl být účinně dosažen a udržen střednědobý rozpočtový cíl. Orientace na střednědobý cíl pro stav rozpočtu by měla členským státům zajistit dostatečnou rezervu ve vztahu k 3% referenční hodnotě pro schodek veřejných financí, umožnit zabezpečení rychlého postupu směrem k udržitelnosti a současně poskytnout prostor k manévrování, především s ohledem na potřebu veřejných investic.(7) V rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu by motivem k obezřetné fiskální politice měla být povinnost složit úročený vklad, která by byla dočasně uložena členskému státu, jehož měnou je euro a který nedosahuje dostatečného pokroku v rozpočtové konsolidaci. Povinnost by byla uložena v případě, kdy přes počáteční varování Komise pokračuje členský stát v jednání, které sice není porušením zákazu nadměrného schodku, avšak je neobezřetné a potenciálně na újmu hladkému fungování hospodářské a měnové unie, a z tohoto důvodu Rada vydá doporučení v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy.(8) Složený úročený vklad by měl být společně s naběhlými úroky uvolněn ve prospěch dotyčného členského státu poté, co Rada dospěje k závěru, že situace, jež vedla k uložení povinnosti složit vklad, již pominula.(9) V rámci nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu by sankce


text: pro členský stát, jehož měnou je euro, měly spočívat v povinnosti složit neúročený vklad v případě rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku a v povinnosti uhradit pokutu v případě nesplnění doporučení Rady k odstranění nadměrného schodku. Tyto sankce by měly být uloženy bez ohledu na to, zda dotyčnému členskému státu byla již dříve uložena povinnost složit úročený vklad.(10) Výše úročeného vkladu, neúročeného vkladu a pokuty podle tohoto nařízení by měla být stanovena tak, aby zajistila odstupňování sankcí v rámci preventivní i nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu a poskytla dostatečnou motivaci, aby členské státy, jejichž měnou je euro, dodržovaly fiskální rámec Unie. Pokuta spojená s čl. 126 odst. 11 Smlouvy, upřesněná v článku 12 nařízení (ES) č. 1467/97[4], se skládá z pevné složky ve výši 0,2 % HDP a z pohyblivé složky. Odstupňování a rovné zacházení s členskými státy je tedy zajištěno, pokud se úročený vklad, neúročený vklad a pokuta podle tohoto nařízení rovnají 0,2 % HDP, tj. výši pevné složky pokuty spojené s čl. 126 odst. 11 Smlouvy.(11) Rada by měla mít možnost snížit nebo zrušit sankce uložené členskému státu, jehož měnou je euro, na základě návrhu Komise vycházejícího z odůvodněné žádosti dotyčného členského státu. V rámci nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu by Komise také měla mít možnost navrhnout snížení nebo zrušení sankce na základě mimořádných hospodářských okolností.(12) Neúročený vklad by měl být uvolněn po nápravě nadměrného schodku a úrok z tohoto vkladu a vybrané pokuty by měly být rozděleny mezi členské státy, jejichž měnou je euro a které nemají nadměrný schodek a není s nimi veden postup při nadměrné nerovnováze.(13) Pravomoc přijímat jednotlivá rozhodnutí o uplatnění sankčních mechanismů stanovených v tomto nařízení by měla být svěřena Radě. Jako součást koordinace hospodářských politik členských států v rámci Rady podle čl. 121 odst. 1 Smlouvy jsou tato jednotlivá rozhodnutí bezprostředním pokračováním opatření přijatých Radou v souladu s články 121 a 126 Smlouvy a nařízení (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97.(14) Jelikož toto nařízení obsahuje obecná pravidla pro účinné prosazování nařízení (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97, mělo by být přijato řádným legislativním postupem podle čl. 121 odst. 6.(15) Protože cíle, tj. vytvoření jednotného sankčního mechanismu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Kapitola I PředmětČlánek 1 Předmět a oblast působnosti1. Toto nařízení stanoví systém sankcí za účelem posílení prosazování preventivní a nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu v eurozóně.2. Toto nařízení se vztahuje na členské státy, jejichž měnou je euro.Článek 2 DefinicePro účely tohoto nařízení se rozumí:1. „preventivní složkou Paktu o stabilitě a růstu“ systém mnohostranného dohledu organizovaný podle nařízení (ES) č. 1466/97 z července 1997;2. „nápravnou složkou Paktu o stabilitě a růstu“ postup kontroly nadměrného schodku členských států upravený v článku 126 Smlouvy a v nařízení (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července


text: 1997;3. „mimořádnými hospodářskými okolnostmi“ okolnosti, za nichž se překročení referenční hodnoty schodku veřejných financí považuje za výjimečné ve smyslu čl. 126 odst. 2 písm. a) druhé odrážky Smlouvy a ve smyslu nařízení (ES) č. 1467/97.Kapitola IISankce v rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstuČlánek 3 Úročený vklad1. Jestliže Rada podá členskému státu doporučení v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy k přijetí nezbytných nápravných opatření v případě trvalého nebo zvláště závažného a významného odchýlení od obezřetné fiskální politiky ve smyslu čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97, uloží na návrh Komise členskému státu povinnost složit úročený vklad. Rozhodnutí se považuje za Radou přijaté, pokud Rada nerozhodne kvalifikovanou většinou o zamítnutí návrhu Komise do deseti dnů od jeho přijetí Komisí. Rada může návrh změnit v souladu s čl. 293 odst. 1 Smlouvy.2. Komisí navržená výše úročeného vkladu činí 0,2 % hrubého domácího produktu (HDP) dotyčného členského státu v předchozím roce.3. Vklad je úročen sazbou odrážející úvěrové riziko Komise a příslušné investiční období.4. Odchylně od odstavce 2 může Komise na základě odůvodněné žádosti dotyčného členského státu zaslané Komisi do deseti dnů od přijetí doporučení Rady podle odstavce 1 navrhnout snížení výše úročeného vkladu nebo jeho zrušení.5. Pomine-li situace, na jejímž základě bylo podáno doporučení podle odstavce 1, rozhodne Rada na návrh Komise, že vklad spolu s naběhlými úroky z vkladu bude vrácen dotyčnému členskému státu. Rada může návrh Komise změnit v souladu s čl. 293 odst. 1 Smlouvy.Kapitola IIISankce v rámci nápravné složky Paktu o stabilitě a růstuČlánek 4Neúročený vklad1. Jestliže Rada v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy rozhodne, že v členském státě existuje nadměrný schodek, uloží na návrh Komise členskému státu povinnost složit neúročený vklad. Rozhodnutí se považuje za Radou přijaté, pokud Rada nerozhodne kvalifikovanou většinou o zamítnutí návrhu Komise do deseti dnů od jeho přijetí Komisí. Rada může návrh změnit v souladu s čl. 293 odst. 1 Smlouvy.2. Komisí navržená výše neúročeného vkladu činí 0,2 % HDP dotyčného členského státu v předchozím roce.3. Pokud má členský stát u Komise složen úročený vklad podle článku 3, bude tento úročený vklad převeden na vklad neúročený.Pokud výše dříve složeného úročeného vkladu a naběhlých úroků převyšuje výši požadovaného neúročeného vkladu, je částka rozdílu vrácena členskému státu.Pokud výše požadovaného neúročeného vkladu převyšuje výši dříve složeného úročeného vkladu a z něho naběhlých úroků, dorovná členský stát zbývající částku při složení neúročeného vkladu.4. Odchylně od odstavce 2 tohoto článku může Komise na základě mimořádných hospodářských okolností nebo odůvodněné žádosti dotyčného členského státu zaslané Komisi do deseti dnů od přijetí rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 6 Smlouvy navrhnout snížení výše neúročeného vkladu nebo jeho zrušení.Článek 5Pokuta1. Jestliže Rada rozhodne v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy, že členský stát nepřijal ve stanovené lhůtě účinná opatření na základě jejího doporučení, rozhodne na návrh Komise, že členský stát zaplatí pokutu. Rozhodnutí se považuje za Radou přijaté, pokud Rada nerozhodne kvalifikovanou většinou o zamítnutí návrhu Komise do deseti dnů od jeho přijetí Komisí. Rada může návrh změnit v souladu s čl. 293 odst. 1


text: Smlouvy.2. Komisí navržená výše pokuty činí 0,2 % HDP dotyčného členského státu v předchozím roce.3. Pokud má členský stát u Komise složen neúročený vklad podle článku 4, bude tento neúročený vklad převeden na pokutu.Pokud výše dříve složeného neúročeného vkladu převyšuje výši požadované pokuty, je částka rozdílu vrácena členskému státu.Pokud výše požadované pokuty převyšuje výši dříve složeného neúročeného vkladu nebo pokud nebyl dříve složen žádný neúročený vklad, dorovná členský stát zbývající částku při úhradě pokuty.4. Odchylně od odstavce 2 tohoto článku může Komise na základě mimořádných hospodářských okolností nebo odůvodněné žádosti dotyčného členského státu zaslané Komisi do deseti dnů od přijetí rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 8 Smlouvy navrhnout snížení nebo zrušení pokuty.Článek 6Vrácení neúročeného vkladuJestliže Rada v souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy rozhodne o zrušení některých nebo všech svých rozhodnutí, jsou veškeré neúročené vklady složené členským státem u Komise dotyčnému členskému státu vráceny.Článek 7Rozdělení úroků a pokutÚroky plynoucí Komisi z vkladů složených podle článku 4 a pokuty vybrané podle článku 5 představují jiné příjmy ve smyslu článku 311 Smlouvy a rozdělují se mezi členské státy, jejichž měnou je euro, které nemají nadměrný schodek stanovený v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy a s nimiž není veden postup při nadměrné nerovnováze ve smyslu nařízení (EU) č. [.../...], poměrně jejich podílu na hrubém národním důchodu těchto způsobilých členských států.Kapitola IV OBECNÁ USTANOVENÍČLÁNEK 8 HLASOVÁNÍ V RADěVe věci opatření podle článků 3, 4 a 5 hlasují v Radě pouze členové Rady zastupující členské státy, jejichž měnou je euro, a Rada jedná bez ohledu na hlas člena Rady zastupujícího členský stát, jehož se věc týká.Kvalifikovaná většina členů Rady uvedená v předchozím pododstavci je vymezena podle čl. 238 odst. 3 písm. a) Smlouvy.Článek 9Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost [xx] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyně [1] Úř. věst. C, , s. .[2] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.[3] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.[4] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0596
 Návrh rozhodnutí Rady o postoji, který má Společenství zaujmout k návrhu na změnu Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (Úmluvy TIR z roku 1975) /* KOM/2007/0596 konecném znení - ACC 2007/0208 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 15.10.2007KOM(2007) 596 v konečném znění2007/0208 (ACC)NávrhROZHODNUTÍ RADYo postoji, který má Společenství zaujmout k návrhu na změnu Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (Úmluvy TIR z roku 1975)(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Celní úmluva o mezinárodní přepravě zboží v rámci karnetů TIR (Úmluva TIR) ze dne 14. listopadu 1975 byla schválena jménem Evropského hospodářského společenství nařízením Rady (EHS) č. 2112/78. Úmluva vstoupila ve Společenství v platnost dne 20. června 1983. Účelem navrhovaného rozhodnutí je provést změny v článku 13 přílohy 8 Úmluvy TIR. Tyto změny se týkají finančních ustanovení týkajících se fungování výkonné rady TIR a sekretariátu TIR Evropské hospodářské komise OSN. |120 | Obecné souvislosti Úmluvou TIR, již spravuje Evropská hospodářská komise Organizace spojených národů (EHK OSN) se sídlem v Ženevě, byl zaveden tranzitní celní režim pro mezinárodní přepravu zboží po silnici. Díky této úmluvě může zboží, u něhož jsou pozastavena cla a poplatky, překračovat hranice za minimálních zásahů celních orgánů během cesty. Tím, že systém TIR uvolňuje tradiční překážky mezinárodního pohybu zboží, podporuje rozvoj mezinárodního obchodu; tím, že zkracuje prodlevy v dopravě, umožňuje dosahovat výrazných úspor v dopravních nákladech. Nejdůležitější výhodou systému je to, že Úmluva TIR nabízí prostřednictvím řetězu mezinárodních záruk poměrně snadný přístup k požadovaným zárukám. V průběhu posledních měsíců se partnerství veřejného a soukromého sektoru zřízené celními orgány a záruční sdružení potýkaly v rámci systému TIR s vážnými problémy, zejména pokud jde o financování výkonné rady TIR a sekretariátu TIR. Kvůli posílení systému TIR a partnerství veřejného a soukromého sektoru se oba partneři rozhodli podniknout všechny nutné kroky a Úmluvu TIR pozměnit nahrazením slova „dávka“ slovem „částka“ a jasným popisem postupu, jímž se tato částka stanoví. Dalším nutným opatřením bylo vytvoření procedurální dohody mezi EHK OSN a IRU. Tato opatření jistě zajistí průhledný systém financování sekretariátu EHK OSN a výkonné rady TIR. |139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. |140 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Navrhované rozhodnutí je s v souladu se společnou politikou v oblasti obchodu a dopravy. Systém TIR, který usnadňuje silniční dopravu, umožňuje převážet zboží přes území 66 smluvních stran za minimálních zásahů celních orgánů a nabízí prostřednictvím řetězu mezinárodních záruk poměrně snadný přístup k požadovaným zárukám. Zjednodušení, jichž se prostřednictvím Úmluvy TIR docílilo, jsou v souladu s revidovanou lisabonskou strategií. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |211 | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Návrh byl konzultován s Mezinárodní unií silniční dopravy, všemi záručními sdruženími a celními orgány smluvních stran Úmluvy TIR. Tyto konzultace proběhly na schůzích Výboru pro celní kodex a na zasedáních pracovní skupiny pro celní otázky přepravy. |212 | Shrnutí


text: odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Kladné stanovisko. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Pravidla financování výkonné rady TIR a sekretariátu TIR musí být jasně stanovena v Úmluvě TIR. Zavedením těchto změn je zajištěna trvalá udržitelnost systému TIR a existence orgánů TIR je nadále možná. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Tyto změny se týkají terminologických změn v článku 13 přílohy 8, konkrétně nahrazení slova „dávka“ slovem „částka“. Zároveň je podán jasný popis toho, jak vytvořit a naplnit postup pro výpočet částky za jeden karnet TIR. |310 | Právní základ Ustanovení článku 133 a čl. 300 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství. |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů: |331 | Návrh je v souladu se zásadou proporcionality. Provádí se jím změna mezinárodní dohody, jež se sama o sobě zásadou proporcionality řídí. |332 | Návrh požaduje terminologické změny v článku 13 přílohy 8 Úmluvy TIR. Cílem těchto změn je zároveň jasně vymezit mechanismus financování orgánů TIR a pravidla budoucí spolupráce veřejných a soukromých partnerů v tomto ohledu. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: rozhodnutí |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů: Mezinárodní dohody a změny těchto dohod se do právního řádu Společenství obvykle zavádějí formou rozhodnutí. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1. 2007/0208 (ACC)NávrhROZHODNUTÍ RADYo postoji, který má Společenství zaujmout k návrhu na změnu Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (Úmluvy TIR z roku 1975)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 této smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) Celní úmluva o mezinárodní přepravě zboží v rámci karnetů TIR (Úmluva TIR) ze dne 14. listopadu 1975 byla jménem Společenství schválena nařízením Rady (EHS) č. 2112/78 ze dne 25. července 1978[1] a vstoupila ve Společenství v platnost dne 20. června 1983[2].(2) V lednu 2007 správní výbor Úmluvy TIR rozhodl, že kvůli účinné spolupráci v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru by se v Úmluvě TIR měly provést některé změny, které zajistí průhledný systém financování sekretariátu EHK OSN a výkonné rady TIR. Tyto změny se týkají jazykových úprav a jasného popisu postupu pro výpočet částky za jeden karnet TIR.(3) Všechny členské státy vyjádřily k návrhu změn kladné stanovisko. Předloha vytvořená správním výborem Úmluvy TIR již byla projednána ve Výboru pro celní kodex a předběžně schválena.(4) K pozměňovacímu návrhu by mělo být vydáno stanovisko Společenství,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Stanovisko Společenství v rámci správního výboru vychází z pozměňovacích návrhů připojených k tomuto návrhu.ČlánekToto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHADosavadní znění čl. 13 odst. 1 přílohy 8 se nahrazuje tímto:„1. Činnost výkonné rady TIR a sekretariátu TIR je až do okamžiku, kdy jsou získány další zdroje financí, financována z částky za každý karnet TIR, který vydala


text: mezinárodní organizace uvedená v článku 6. Tuto částku schválí správní výbor.“Doplňuje se nová vysvětlivka, která zní:„8.13.1-3 ČástkaČástka uvedená v odstavci 1 vychází a) z rozpočtu a plánu výdajů výkonné rady TIR a sekretariátu TIR, které schválil správní výbor, a b) z počtu karnetů TIR, jež se podle odhadu mezinárodní organizace mají vydat.“Dosavadní znění čl. 13 odst. 2 přílohy 8 se nahrazuje tímto:„2. Postup, jímž se financování činnosti výkonné rady TIR a sekretariátu TIR provádí, schvaluje správní výbor.“Doplňuje se nová vysvětlivka, která zní:„8.13.2 Po konzultaci s mezinárodní organizací uvedenou v článku 6 je postup uvedený v odstavci 2 upraven v dohodě mezi EHK OSN, pověřenou smluvními stranami a jednající jejich jménem, a mezinárodní organizací uvedenou v článku 6. Tuto dohodu schválí správní výbor.“[1] Úř. věst. L 252, 14.9.1978.[2] Úř. věst. L 31, 2.2.1983, s. 13.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 23.5.2018
 COM(2018) 281 final
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem zajištění výplat záloh ze souhrnného rozpočtu Unie na rok 2019
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 Nařízení Rady (EU, EURATOM) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
 1
 , a zejména článek 10 uvedeného nařízení umožňuje uvolnit z Fondu solidarity Evropské unie prostředky do výše ročního stropu 500 milionů EUR (v cenách roku 2011), a to nad rámec příslušných okruhů finančního rámce.
 Bližší podmínky k uvolnění prostředků z fondu vymezuje bod 11 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 2
 .
 Podmínky způsobilosti k čerpání z fondu jsou podrobně uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2012/2002
 3
 . Podle tohoto předpisu má být do rozpočtu zapsána částka do maximální výše 50 000 000 EUR v prostředcích na závazky i v prostředcích na platby určená na výplatu záloh.
 Tyto částky Komise zahrne do návrhu rozpočtu na rok 2019.
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem zajištění výplat záloh ze souhrnného rozpočtu Unie na rok 2019
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
 s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie
 4
 , a zejména na čl. 4a odst. 4 uvedeného nařízení,
 s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 5
 , a zejména na bod 11 této dohody,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Cílem Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „fond“) je umožnit Unii, aby mohla rychle, účinně a pružně reagovat na nouzové situace a projevit solidaritu s obyvatelstvem regionů postižených katastrofami.
 (2)Fond nesmí překročit maximální částku ve výši 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011), kterou stanoví článek 10 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
 6
 .
 (3)Ustanovení čl. 4a odst. 4 pozměněného nařízení (ES) č. 2012/2002 stanoví, že kdykoli je to nutné pro zajištění včasné dostupnosti rozpočtových zdrojů, lze z fondu uvolnit částku do výše 50 000 000 EUR na výplaty záloh, přičemž odpovídající prostředky se zapíší do souhrnného rozpočtu Unie.
 (4)K zajištění včasné dostupnosti dostatečných rozpočtových zdrojů v souhrnném rozpočtu Unie na rok 2019 by měla být z fondu uvolněna částka ve výši 50 000 000 EUR na výplaty záloh.
 (5)K tomu, aby doba potřebná pro uvolnění prostředků z fondu byla co nejkratší, by se toto rozhodnutí mělo použít od začátku rozpočtového roku 2019,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Pro potřeby souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019 se z Fondu solidarity Evropské unie uvolňuje částka ve výši 50 000 000 EUR v prostředcích na závazky a v prostředcích


text:
na platby určená na výplatu záloh.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne 1. ledna 2019.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.
 (2)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (3)
 Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s. 143.
 (4)
 Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s. 143.
 (5)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (6)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52005PC0552
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 8.11.2005KOM(2005) 552 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY (ES, EURATOM),kterým se s účinností od 1. července 2005upravují odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství a opravné koeficienty použitelné na tyto odměny a důchody {SEC(2005) 1417}(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Stejně jako každý rok a v souladu s článkem 3 přílohy XI služebního řádu musí Rada na návrh Komise založený na zprávě Eurostatu rozhodnout před koncem roku o úpravě odměn a důchodů s účinkem od 1. července. |120 | Obecné souvislosti V souladu s článkem 3 přílohy XI služebního řádu se úprava odměn a důchodů odvozuje přímo od změn kupní síly odměn zaměstnanců ve státní službě členských států (specifický ukazatel), od změn životních nákladů v Bruselu (mezinárodní index) a od parit kupní síly stanovených Eurostatem. Specifický ukazatel měří změny čistých odměn státních zaměstnanců v ústředních státních správách členských států po očištění o inflaci. Eurostat stanovil tento ukazatel na základě informací od 8 členských států uvedených v čl. 1 odst. 4 přílohy XI. Bruselský mezinárodní index měří změny životních nákladů pro úředníky Evropských společenství v Bruselu. Eurostat stanovil tento ukazatel na základě informací od belgických orgánů. Parity kupní síly odměn stanovují ekvivalenty kupní síly odměn mezi Bruselem jako referenčním městem a ostatními místy zaměstnání. Eurostat vypočítal tyto parity po dohodě se statistickými úřady členských států. Parity kupní síly důchodů stanovují ekvivalenty kupní síly důchodů mezi Belgií jako referenční zemí a ostatními zeměmi bydliště. Eurostat vypočítal tyto parity po dohodě se statistickými úřady členských států. |130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Návrh se předkládá každoročně za účelem úpravy odměn a důchodů. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |211 | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Návrh byl projednán se zástupci zaměstnanců podle platných postupů. |212 | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Návrh zohledňuje stanoviska stran, které byly konzultovány. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů - Cílem návrhu je úprava odměn a důchodů v souladu s platnými právními předpisy. - Platné právní předpisy nepřipouštějí jinou alternativu. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření V souladu s článkem 1 přílohy XI služebního řádu vypracoval Eurostat zprávu týkající se změn životních nákladů v Bruselu, změn kupní síly odměn zaměstnanců ve státní službě členských států a parit kupní síly, z nichž se odvozují opravné koeficienty. 3.1. ÚPRAVA ODMĚN A DŮCHODŮ V BELGII A LUCEMBURSKU Průměrná změna kupní síly odměn zaměstnanců ve státní službě za referenční období měřená specifickým ukazatelem činí 0,0 %. Změna životních nákladů v Bruselu v referenčním období měřená bruselským mezinárodním indexem vypočítaným Eurostatem činí 2,2 %. V souladu s čl. 3 odst. 2 přílohy XI služebního řádu se rozsah úpravy rovná součinu specifického ukazatele a bruselského mezinárodního indexu, které stanovil Eurostat. Navrhovaná úprava odměn a