text:
respondenty a ostatní zúčastněné strany, pro které jsou evropské statistiky relevantní (včetně vědecké komunity, sociálních partnerů a občanské společnosti), jakož i institucionální uživatele (např. Radu a Evropský parlament). Podle článku 8 nařízení (ES) č. 223/2009 je možné během procesu přípravy případných nových právních předpisů konzultovat Evropský statistický poradní výbor.
 Konzultace proběhla v období od července do prosince 2015. Výsledky jsou uvedeny ve třech zvláštních zprávách
 14
 .
 Problémy, jak je vnímají konzultované zúčastněné strany, lze shrnout takto:
 1)Uživatelé údajů se obávají rizika, že evropské oficiální statistiky nebudou splňovat jejich potřeby, tedy že nebudou relevantní. Jejich obavy pramení z řady problémů týkajících se kvality údajů, například z nedostatečného zachycení nových sociálních problémů, omezené včasnosti a omezené srovnatelnosti a soudržnosti mezi soubory statistických údajů.
 2)Tvůrci údajů (národní statistické úřady) se obávají vysokých nákladů na tvorbu údajů a tlaku, kterému jsou vystaveni v důsledku krátkých lhůt pro poskytování statistických informací potřebných v souvislosti s novými sociálními krizemi. Problémem je i zatížení respondentů (je-li příliš vysoké, hrozí pokles míry odpovědí, a tím zhoršení kvality údajů). Národní statistické úřady by uvítaly větší podporu jejich modernizačních opatření (např. inovace v technologii, metodikách, využívání nových zdrojů údajů a řízení), jejichž cílem je snížení nákladů na tvorbu údajů.
 Řešení popsaná zúčastněnými stranami lze rozdělit do tří hlavních oblastí opatření:
 umožnit lepší přizpůsobení oficiálních evropských sociálních statistik novým informačním potřebám (tj. zlepšit jejich relevanci),
 zvýšit soudržnost a srovnatelnost evropských sociálních statistik s cílem zajistit vyšší kvalitu,
 využít inovativní přístupy ke snížení nákladů na tvorbu údajů a zatížení respondentů.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Eurostat vedl o návrhu rozsáhlé diskuse s národními statistickými úřady. Zřídil pracovní skupiny (pro každý sběr statistických údajů), zvláštní skupiny a skupiny řídicích pracovníků, které se pravidelně setkávaly a návrh projednávaly. Návrh byl rovněž předložen Výboru pro Evropský statistický systém (ESSC) zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. ESSC poskytuje ESS odborné vedení pro vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky. Předsedá mu Komise (Eurostat) a skládá se ze zástupců NSÚ. Země Evropského hospodářského prostoru (EHP) a Evropského sdružení volného obchodu (EFTA) se účastní jako pozorovatelé. Zasedání ESSC se mohou účastnit i pozorovatelé z Evropské centrální banky (ECB), Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a dalších mezinárodních organizací.
 Externí stanoviska a odborné znalosti byly čerpány také z řady dalších zdrojů:
 1)Konzultace se zúčastněnými stranami zmíněná výše zahrnovala také názory uživatelů a poskytovatelů údajů.
 2)O stanovisko byl rovněž požádán Evropský statistický poradní výbor jako externí zdroj odborných poznatků. ESAC návrh rámcového nařízení o evropských statistikách o osobách a domácnostech podpořil. Považuje rámcové nařízení za zásadní pro podporu současné obsáhlejší agendy Komise pro sociální politiku a pro zlepšení integrace a soudržnosti sociálních údajů z celé Evropy
 15
 .
 •Posouzení dopadů
 S tímto návrhem se předkládá posouzení dopadů. V něm se poukazuje na aktuální problémy, předkládá několik možností politiky, které by bylo možné použít pro řešení těchto problémů, a posuzuje sociální a hospodářský dopad každé z těchto možností.
 Výbor pro kontrolu regulace vydal v březnu 2016 k posouzení dopadů kladné stanovisko.
 Při posouzení dopadů byly zjištěny dva hlavní faktory, které


text:
jsou příčinou problémů v oblasti evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů:
 1)fragmentace evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů v jednotlivých oblastech a
 2)nepružnost metod používaných pro sběr údajů o osobách a domácnostech.
 Posuzovaly se tyto možnosti odstranění fragmentace evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů:
 Možnost
 Popis
 1.0 Základní scénář: fragmentované procesy tvorby, bez právní integrace
 Zachování současné právní struktury s nařízeními EU specifickými pro jednotlivé oblasti a fragmentovanými procesy (různé pokyny, postupy a procesy tvorby)
 1.1 Defragmentace procesů tvorby, bez integrace stávajících právních předpisů
 Zachování nařízení EU specifických pro jednotlivé oblasti, ale snaha o vyšší standardizaci různých procesů tvorby, definic a proměnných („defragmentace“) u všech sběrů údajů
 1.2 Fragmentované procesy tvorba (liniový model), ale integrace stávajících právních předpisů
 Integrace právních předpisů o evropských sociálních statistikách sbíraných na základě výběrových souborů, bez aktivní snahy o „defragmentaci“ procesů tvorby
 1.3 Defragmentace procesů tvorby a právní integrace
 Kombinace právní integrace s defragmentací procesů tvorby. Tato možnost má dílčí varianty, které jsou charakterizovány odlišným rozsahem působnosti a řízením celého systému.
 1.3a Defragmentace procesů tvorby, integrace stávajících právních předpisů
 Zahrnuje pouze pět stávajících nařízení (LFS, SILC, AES, EHIS a ICT-HH).
 1.3b Defragmentace procesů tvorby, integrace řízení evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů
 Nařízení se vztahuje rovněž na sběry údajů HBS/HETUS. Současné rozdíly mezi členskými státy naznačují tomu, že je třeba značná harmonizace.
 Jako možné způsoby řešení nepružnosti sběru údajů byly analyzovány tři možnosti uvedené níže.
 Možnost
 Popis
 2.0 Základní scénář: program a technické prvky stanoveny v právních předpisech
 Pro změny programu nebo technických prvků je třeba změnit nařízení Evropského parlamentu a Rady.
 2.1 Programování stanovené právními předpisy / pružné technické specifikace
 Statistické programování určují Parlament a Rada, větší pružnost v technických prvcích.
 2.2 Pružné programování / pružné technické specifikace
 Pružnost ve statistickém programování a technických prvcích.
 Pro řešení fragmentace evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů byly na základě výsledků posouzení dopadů vybrány možnosti politiky 1.3a (konsolidace stávajících nařízení, „defragmentace“ procesů tvorby) a v dlouhodobém horizontu možnost 1.3b (integrace řízení evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů, defragmentace procesů tvorby používaných pro různé sběry údajů). Tyto možnosti politiky zahrnují integraci nařízení EU, která v současné době platí pro různé specifické oblasti, a opatření zaměřená na dosažení větší soudržnosti při tvorbě a zpracování údajů. S tímto přístupem by mohlo být nejlépe dosaženo těchto cílů: lepší přizpůsobení sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů měnícím se potřebám uživatelů, zlepšení jejich kvality, širší využívání inovativních metod a snížení nebo omezení nákladů, které s sebou přináší současná fragmentovaná struktura evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů.
 V závislosti na tom, jak jsou metody tvorby uplatňovány na vnitrostátní úrovni (např. zda jsou zaváděny technologické a metodické inovace nebo zda se zlepšuje přístup ke správním rejstříkům), se vyšší náklady v počáteční fázi koncepce sociálního zjišťování ve velké míře kompenzují nižšími náklady ve fázi sběru údajů, které představují dvě třetiny celkových nákladů na tvorbu statistik.
 •Účelnost právních předpisů a zjednodušování
 Cílem návrhu, pokud jde o program REFIT, je co nejlépe využít

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
informace poskytnuté domácnostmi a osobami, aby bylo možné reagovat na stávající i budoucí potřeby evropských statistik a aby se omezilo zatížení respondentů. Tohoto zjednodušení by se mělo dosáhnout zahrnutím různých sběrů evropských statistických údajů, na které se v současné době vztahují samostatná nařízení, do jednoho rámce. Podrobnosti o snížení nákladů pro tvůrce a poskytovatele údajů vypočítaném na základě modelových scénářů lze nalézt v posouzení dopadů (oddíl 7.4 Dopady na účinnost a příloha 4 Analytické modely použité při přípravě posouzení dopadů). Základní hypotéza vede odhadem ke zvýšení nákladů na 10,3 milionu EUR ve fázi návrhu (na úrovni EU) a k úsporám ve výši 20,8 milionu EUR ve fázi sběru údajů (čistá současná hodnota –10,4 milionu EUR). Odhad nákladů však kolísal mezi čistou současnou hodnotou ve výši –3,1 milionu. EUR v případě restriktivnější hypotézy a –34 miliony EUR v případě méně restriktivní možnosti.
 Jelikož se návrh týká sběru údajů od soukromých domácností a osob, nemá žádný dopad na podniky, včetně mikropodniků a malých a středních podniků.
 Návrh je v souladu s digitální kontrolou, neboť podporuje interoperabilitu a opětovné použití, a to použitím:
 stejných technických specifikací pro soubory údajů. Specifikace budou zahrnovat počet a popis proměnných, statistické klasifikace, charakteristiky statistických souborů, jednotek zjišťování a respondentů, referenční období a data a požadavky týkající se geografického pokrytí, charakteristik výběrového souboru, technických aspektů práce v terénu, editace, imputace, vážení, odhadu a odhadu rozptylu,
 stejných standardů pro předávání, výměnu a sdílení informací mezi Eurostatem a členskými státy. Technické standardy se budou vztahovat na pojmy, procesy a produkty, včetně údajů a metadat.
 Odpovídá-li kvalita údajů kritériím kvality vymezeným v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009, měly by být členské státy schopny poskytovat údaje z několika zdrojů, včetně metod nebo inovativních přístupů, pokud zajistí tvorbu údajů, které jsou srovnatelné a odpovídají specifickým požadavkům stanoveným nařízením.
 •Základní práva
 Návrh nemá žádné důsledky z hlediska ochrany základních práv. S ohledem na návrh se nejrelevantnější úvahy týkají možného dopadu na ochranu osobních údajů (pro kterou jsou práva stanovena v článku 8 Listiny základních práv EU, v článku 16 SFEU a v sekundárních právních předpisech
 16
 ). Žádná z vybraných možností politiky však nepředpokládá změny v ustanoveních o ochraně osobních údajů. Podle vnitrostátních právních předpisů a právních předpisů EU o statistice mají ochranu údajů zaručovat národní statistické úřady. Tyto úřady mají přísná pravidla, aby například mohly zaručit důvěrnost respondentů, anonymizovat záznamy a zajistit ochranu údajů u vyplněných dotazníků.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Pro provedení návrhu bylo stanoveno sedmileté zaváděcí období, a to od roku 2019 do roku 2025, program by však měl pokračovat i poté. V legislativním finančním výkazu však byly zohledněny pouze roky stávajícího víceletého finančního rámce. Pokračování financování bude záviset na dohodách, které budou uzavřeny pro další víceletý finanční rámec, a na pokračování zvláštních programů, z nichž se financování předpokládá.
 Pro roky 2019 a 2020 bude financování pocházet ze stávajících přídělů na programy a nebudou třeba žádné dodatečné finanční prostředky.
 Celkem se prostředky na roky 2019 a 2020 odhadují na 28,814 milionu EUR. Podrobné rozpočtové důsledky jsou stanoveny v legislativním finančním


text:
výkazu.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Očekává se, že Evropský parlament a Rada přijmou navrhované nařízení v roce 2017 nebo 2018 a Komise krátce na to přijme prováděcí opatření.
 Členské státy podle očekávání zahájí předávání údajů Komisi podle nového nařízení v roce 2019.
 Navrhovaný právní nástroj bude předmětem celkového hodnocení s cílem posoudit mimo jiné, jak je účinný a efektivní, pokud jde o dosažení cílů, a rozhodnout, zda jsou potřebná nová opatření nebo změny.
 Důležité je nejprve uvažovat o stávajících monitorovacích a hodnotících nástrojích, které jsou již zavedené a používají se ve všech oblastech tvorby statistik Eurostatu. Tyto nástroje již umožňují analyzovat změny účinnosti a efektivnosti nové statistické iniciativy a kvalitu vytvářených údajů. Hlavními nástroji jsou:
 současný evropský statistický program stanoví systematické provádění hodnocení v polovině období a závěrečných hodnocení programu. Sociální statistiky jsou nedílnou součástí těchto mechanismů podávání zpráv
 17
 .
 V plánu řízení Eurostatu se stanovují opatření, která se mají přijmout v reakci na klíčové ukazatele výkonnosti používané v různých oblastech včetně sociální statistiky
 18
 .
 Pravidelně se uskutečňují průzkumy spokojenosti uživatelů
 19
 .
 Každá statistická oblast se rovněž monitoruje formou zpráv o kvalitě, které pravidelně vypracovávají členské státy a analyzuje Eurostat v rámci zajištění kvality statistiky. V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 se tyto zprávy týkají kvality statistických výstupů, pokud jde o jejich relevanci, přesnost a spolehlivost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost, soudržnost a srovnatelnost.
 V rámci běžného sběru údajů budou rovněž monitorovány náklady na tvorbu statistik. Podrobně se budou monitorovat zejména tyto aspekty (jak na individuální úrovni, tak na úrovni proměnných): vývoj využívání administrativních údajů, způsob sběru údajů (např. rozhovory přes internet, osobní rozhovory), rozsah výběrového souboru, délka dotazníků, délka rozhovorů a četnost sběru údajů. To umožní měření pokroku při používaní specifických technik a vlivu těchto změn na zatížení respondentů. Kromě toho se kolísání nákladů na sběr sociálních údajů na agregované úrovni EU použije jako celkový ukazatel k monitorování provádění navrhovaného právního předpisu. Tento ukazatel bude rozlišovat mezi náklady NSÚ na koncepci, sběr a předávání údajů. Tyto údaje nejsou napříč členskými státy přímo srovnatelné z důvodu jejich zjevného rozdílu ve velikosti, přístupu ke statistice a jiného vývoje. Časem však bude možné použít tyto ukazatele ke sledování vývoje nákladů na tvorbu evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů na úrovni EU a pro každý jednotlivý členský stát. Tyto náklady mohou být vyjádřeny jako náklady na zaměstnance (např. počet plných pracovních úvazků pro tazatele) nebo jako finanční zdroje (např. rozpočtové prostředky přidělené na určitý sběr údajů). Jako takové poskytují tyto ukazatele klíčové informace pro monitorování nákladů na tvorbu sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů, což je jedna z hlavních otázek, kterými se zabývá navrhovaný právní předpis. Pro vykazování nákladů bude třeba vypracovat vylepšený a harmonizovaný rámec, který se bude vztahovat na celý ESS a který bude rozlišovat mezi různými fázemi tvorby statistik.
 •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 Navrhované nařízení se skládá z 19 článků a pěti příloh.
 Jak stanoví článek 1 („Předmět“), účelem nařízení je zavést společný rámec pro


text:
evropské statistiky týkající se osob a domácností založený na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů. Článek 2 obsahuje definice pojmů, které nařízení používá.
 Statistiky, na které se nařízení vztahuje, jsou uspořádány do oblastí a témat uvedených v článku 3 a podrobněji členěných v příloze I navrhovaného nařízení. Navrhuje se svěřit Komisi pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem změny dílčích témat uvedených v příloze I tak, aby se sbírané údaje přizpůsobily budoucím potřebám uživatelů. Kromě toho se navrhuje svěřit Komisi pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem zavedení nebo úpravy víceletého průběžného plánování (článek 4), aby se splnily specifické požadavky uživatelů vyplývající z technologických, sociálních a hospodářských změn.
 Komisi by měla být rovněž svěřena pravomoc přijímat prováděcí opatření ohledně technických specifikací souborů údajů (článek 6), standardů předávání a výměny informací (článek 7), charakteristik opor výběru (článek 11) a podávání zpráv o kvalitě (článek 12). Požadavky týkající se podávání zpráv o kvalitě jsou v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009, které poskytuje referenční rámec a vyžaduje od členských států, aby dodržovaly statistické zásady a kritéria kvality vymezená v uvedeném nařízení.
 Tento návrh umožňuje a podporuje využívání nových forem sběru údajů a alternativních zdrojů údajů, včetně administrativních údajů a odhadů získaných modelováním a z dat velkého objemu (článek 8). Od členských států se dále vyžaduje, aby využívaly opory výběru vysoké kvality (článek 11).
 Návrh se týká rovněž řady dalších důležitých aspektů modernizace evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů:
 –zavádí reprezentativní studie proveditelnosti a pilotní studie, aby se zlepšila kvalita statistik a podpořil vývoj a provádění nových metod (článek 13),
 –obsahuje ustanovení o finanční podpoře, kterou mohou členské státy za určitých podmínek získat (článek 14),
 –obsahuje ustanovení o výjimkách, které mají být poskytnuty, aby i) členské státy případně měly více času přizpůsobit se novým požadavkům a ii) poskytly určitý prostor při používání společných metod tak, aby byla stále ještě zajištěna kvalita a srovnatelnost vytvářených statistik (článek 17).
 Nařízení navíc obsahuje nezbytná ustanovení o výkonu přenesení pravomocí (článek 15) a uvádí, že to je v souladu s interinstitucionální dohodou o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016
 20
 .
 Poslední články se týkají postupu projednávání ve výboru (článek 16) a zrušení dvou stávajících nařízení, která budou plně nahrazena novým nařízením (článek 18).
 V pěti přílohách jsou uvedeny podrobné informace o zahrnutých tématech, požadavcích na přesnost, charakteristikách výběrového souboru, periodicitě a lhůtách pro předání údajů.
 2016/0264 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se zavádí společný rámec pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů
 (Text s významem pro EHP)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)V souvislosti se strategií Evropa 2020
 21
 a posílením správy ekonomických záležitostí hrají sociální ukazatele významnou úlohu při poskytování informací pro klíčové


text:
priority Unie pro růst a vytváření pracovních míst, snižování chudoby a omezování sociálního vyloučení, dovednosti, mobilitu a digitální ekonomiku a při jejich podpoře. Sociální ukazatele musí zejména poskytovat spolehlivý statistický základ pro vypracovávání a monitorování politik, kterými Unie tyto priority uskutečňuje.
 (2)S ohledem na tyto skutečnosti by sociální ukazatele měly vykazovat nezbytnou vysokou kvalitu, zejména pokud jde o jejich robustnost, jejich včasnost, jejich reevanci, jejich přizpůsobitelnost novým požadavkům uživatelů, jakož i jejich srovnatelnost a účinnost.
 (3)Evropské statistiky týkající se osob a domácností se v současné době sbírají na základě několika legislativních aktů, které upravují zjišťování o osobách a domácnostech, demografickou statistiku, sčítání lidu, domů a bytů a statistiky, které jsou sbírány především z administrativních zdrojů. Některé údaje pocházejí také ze zjišťování u podniků. Navzdory výraznému zlepšení v posledních letech přetrvává potřeba posílit integraci sběru statistických údajů na základě zjišťování o osobách a domácnostech.
 (4)Díky technologickému pokroku se značně rozšířily možnosti využívat administrativní zdroje pro statistické účely. Využívání administrativních zdrojů by mělo být v oblasti sociální statistiky aktivně podporováno, zároveň by však vždy měla být zajištěna kvalita, přesnost, včasnost a srovnatelnost těchto statistik.
 (5)Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí
 22
 kladlo důraz na stále širší využívání vícenásobných zdrojů údajů a inovační metody sběru údajů, jakož i na rostoucí význam harmonizace statistických koncepcí a metod napříč oblastmi. Požadovalo dále novou generaci statistických právních předpisů, které by upravovaly širší oblasti statistik.
 (6)V roce 2011 schválil Evropský statistický systém (ESS) ve Wiesbadenu své memorandum o nové koncepci statistik o domácnostech a sociální statistiky. Podle tohoto memoranda by měla být evropská šetření, která dodávají údaje o osobách a domácnostech, zjednodušena a tato každoroční sociální šetření by měla být doplňována méně častým sběrem mikrodat. Kromě toho by se měl zlepšit přístup k administrativním údajům a na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU by se mělo rozvíjet opětovné využívání stávajících zdrojů údajů a přístup k novým zdrojům údajů.
 (7)Vývoj popsaný výše se musí postupně racionalizovat a statistické právní předpisy v oblasti sociální statistiky modernizovat, aby se zajistilo, že budou vysoce kvalitní sociální ukazatele vypracovávány integrovanějším, flexibilnějším a účinnějším způsobem. Zároveň je třeba věnovat náležitou pozornost potřebám uživatelů, zatížení respondentů, zdrojům členských států, spolehlivosti a přesnosti používaných metod, technické proveditelnosti tvorby statistik a lhůtám, v nichž je lze zpřístupnit, a spolehlivosti výsledků.
 (8)Toto nařízení stanoví společný rámec pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů. Specifikuje údaje a informace, které mají členské státy sbírat a předkládat, a zároveň základní požadavky na kvalitu, které musí údaje splňovat. Stanoví, že podrobnějšími technickými specifikacemi se budou zabývat akty v přenesené pravomoci a prováděcí opatření. Umožňuje vzájemnou provázanost různých sběrů údajů a s použitím administrativních údajů a vede ke konsolidaci a zjednodušení stávajících právních předpisů.
 (9)Aby se více zjednodušil a racionalizoval referenční rámec pro evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů, měly by být stávající evropské statistiky o osobách a domácnostech založené na individuálních údajích sloučeny do jediného rámce. Tím by se zaručilo,


text:
že by byly evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů, včetně oblastí trhu práce, příjmů a životních podmínek, zdraví, vzdělávání a odborné přípravy a využívání informačních a komunikačních technologií, sestavovány jednotným, soudržným a koordinovaným způsobem.
 (10)Na základě dohodnutých obecných pokynů provádí nyní řada členských států dobrovolně sběr údajů v oblasti využívání času a spotřeby. Tyto dvě oblasti by měly být modernizovány, tak aby mohl být plně využíván nový technologický pokrok. Sběr údajů v těchto dvou oblastech by měl být organizován v souladu s tímto nařízením, aby se nabídly možnosti a vytvořily příležitosti pro další vývoj v budoucnosti a zajistilo, že údaje budou aktuálnější a relevantnější a že budou tvořeny účinněji. Do té doby by členské státy neměly měnit svůj stávající přístup.
 (11)S ohledem na svá specifika nejsou předmětem tohoto nařízení demografické statistiky
 23
 , sčítání lidu, domů a bytů
 24
 , zjišťování u podniků a statistiky založené především na administrativních zdrojích; ty by měly být upraveny odděleně zvláštními rámci přizpůsobenými jejich charakteristikám.
 (12)Statistiky již nejsou považovány pouze za jeden z mnoha zdrojů informací pro účely tvorby politik, namísto toho hrají v tomto procesu ústřední roli. Rozhodování založené na faktech vyžaduje statistiky, které v souladu s účely, kterým slouží, splňují vysoká kritéria kvality, jak stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009
 25
 .
 (13)Sociální údaje vysoké kvality nejsou nezbytné pouze pro účely politik, nýbrž také pro výzkum a jako součást řádné informační infrastruktury. Pro výzkumné pracovníky, kteří pro vědecké účely získají přístup k mikrodatům podle nařízení Komise (EU) č. 557/2013
 26
 o evropské statistice, pokud jde o přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely, by bylo velmi přínosné, kdyby měli lépe propojené statistické soubory údajů, což by zase mělo příznivý dopad na studie k posouzení dopadu politik.
 (14)Nařízení (ES) č. 223/2009 poskytuje referenční rámec pro evropskou statistiku a požaduje od členských států, aby dodržovaly statistické zásady a kritéria kvality stanovené v nařízení. Zprávy o kvalitě mají pro posuzování a zlepšování kvality evropských statistik a pro související komunikaci zásadní význam. Výbor pro Evropský statistický systém (ESSC) schválil standard ESS pro strukturu zpráv o kvalitě v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009. To by mělo přispět k harmonizaci podávání zpráv o kvalitě podle tohoto nařízení.
 (15)V nařízení (ES) č. 223/2009 jsou obsažena pravidla pro předávání údajů z členských států, včetně předávání důvěrných údajů. Opatření přijatá v souladu s tímto nařízení by měla zajistit, aby byly důvěrné údaje chráněny a aby údaje při tvorbě a šíření evropských statistik nebyly nedovoleně zpřístupňovány ani používány pro jiné než statistické účely.
 (16)Statistiky jsou potřebné na národní i regionální úrovni. V souladu s nařízením (ES) č. 1059/2003
 27
 by všechny statistiky členských států, které jsou předávány Komisi a které mají být rozčleněny podle územních jednotek, měly používat klasifikaci NUTS. Aby tedy bylo možné vytvářet srovnatelné regionální statistiky, měly by být údaje o územních jednotkách poskytovány podle klasifikace NUTS.
 (17)Aby se zohlednil hospodářský, sociální a technický vývoj, měla by být v souvislosti s dílčími tématy uvedenými v příloze I Komisi přenesena pravomoc přijímat akty


text:
v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Komise by rovněž měla mít pravomoc zavádět nebo upravovat osmileté průběžné plánování sběru údajů, na které se vztahuje toto nařízení v souladu s periodicitou stanovenou v příloze IV. Je obzvláště důležité, aby Komise během přípravných prací uskutečnila příslušné konzultace, a to i na úrovni odborníků, a aby tyto konzultace vedla v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, kteří se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.
 (18)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o technické specifikace konkrétních souborů údajů, technické prvky, jsou-li společné několika souborům údajů, technické standardy potřebné k zjednodušení výměny a sdílení informací mezi Komisí (Eurostatem) a členskými státy, opory výběru, zejména stanovení jejich minimálních požadavků, formy a obsah zpráv o kvalitě a případně o výjimky. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011
 28
 .
 (19)Provádění tohoto nařízení by si mohlo vyžádat rozsáhlé úpravy národních statistických systémů, a Komise tudíž může členským státům udělit výjimky.
 (20)Na statistické údaje, na které se vztahuje toto nařízení, by se měly uplatňovat směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES
 29
 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 45/2001
 30
 . Zejména statistické údaje, které se vyžadují pro účely vypracovávání a monitorování opatření a strategií na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni v oblasti veřejného zdraví a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, je třeba považovat za údaje zpracovávané z důvodů významného veřejného zájmu.
 (21)Cíle tohoto nařízení, tedy zavedení společného rámce pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale z důvodu harmonizace a srovnatelnosti jej může být lépe dosaženo spíše na úrovni Unie. EU proto může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak stanoví článek 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
 (22)Evropská sociální statistika sbíraná na základě výběrových souborů a proces sběru údajů by se měly stát účinnějšími a relevantnějšími. Měla by být zajištěna srovnatelnost a soudržnost údajů v dlouhodobém horizontu. Evropské statistiky o osobách a domácnostech založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů v současnosti upravuje několik samostatných legislativních aktů, které by měly být nahrazeny tímto nařízením. Proto je třeba nařízení Rady (ES) č. 577/98
 31
 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003
 32
 zrušit.
 (23)Návrh byl konzultován s evropským inspektorem ochrany údajů.
 (24)Návrh byl konzultován s Výborem pro Evropský statistický systém,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Předmět
 1.Tímto nařízením se zavádí společný rámec pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě


text:
výběrových souborů.
 2.Toto nařízení se nevztahuje na sčítání lidu, domů a bytů uvedené v nařízení (ES) č. 763/2008
 33
 .
 Článek 2
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
 a)„předem zkontrolovanými údaji nebo mikrodaty“ údaje nebo mikrodata zkontrolované členskými státy na základě dohodnutých společných pravidel pro ověřování;
 b)„oblastí“ jeden nebo několik souborů údajů uspořádaných tak, aby pokryly určitá témata;
 c)„jednotkou zjišťování“ identifikovatelný subjekt, o němž lze získávat údaje;
 d)„tématem“ obsah informací, které mají být sbírány o jednotce zjišťování, přičemž každé téma zahrnuje několik dílčích témat;
 e)„administrativními záznamy“ údaje vytvořené nestatistickým zdrojem, obvykle veřejným subjektem, které jsou vedeny pro jiný než statistický účel;
 f)„ad hoc tématem“ témata, která mají pro uživatele v určitém okamžiku zvláštní význam, avšak která nejsou obsažena v obvyklých souborech údajů;
 g)„klíčovým ukazatelem“ široce využívaná informace, která slouží k monitorování ústředního cíle politiky EU.
 Článek 3
 Soubory údajů
 1.Sběr údajů uvedený v článku 1 se člení do těchto oblastí:
 a)trh práce;
 b)příjmy a životní podmínky;
 c)zdraví;
 d)vzdělávání a odborná příprava;
 e)využívání informačních a komunikačních technologií;
 f)využívání času;
 g)spotřeba.
 2.Soubory údajů se vztahují na témata společná pro všechny oblasti a navíc na následující konkrétní témata, dále podrobně uvedená v příloze 1:
 a)charakteristiky osob a domácností;
 b)účast na trhu práce;
 c)trvání zaměstnání a dosavadní pracovní zkušenosti;
 d)pracovní podmínky včetně pracovní doby a jejích úprav;
 e)dosažené vzdělání;
 f)účast ve vzdělávání a odborné přípravě;
 g)zdraví: zdravotní stav a zdravotní postižení, zdravotní péče a determinanty;
 h)příjmy, spotřeba a jmění, včetně dluhů;
 i)životní podmínky, včetně materiální deprivace, bydlení, životního prostředí a přístupu k službám;
 j)kvalita života včetně účasti na společenském a kulturním životě a dobrých životních podmínek;
 k)rozvržení času a
 l)zapojení do informační společnosti.
 3.Požadavky na přesnost a charakteristiky výběrových souborů používané pro jednotlivé oblasti jsou stanoveny v přílohách II a III.
 4.Komise je oprávněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 15 s cílem měnit dílčí témata uvedená v příloze I tak, aby zohledňovala příslušný technický, sociální a hospodářský vývoj a reagovala na nové potřeby uživatelů. Při výkonu těchto pravomocí Komise zajistí, aby:
 a)uvedené akty v přenesené pravomoci nezpůsobovaly členským státům nebo respondentům výraznou dodatečnou zátěž nebo náklady;
 b)pro každou oblast nebylo akty v přenesené pravomoci změněno více než 20 % dílčích témat uvedených v příloze I. U oblastí, pro něž se sbírají údaje s roční nebo kratší periodicitou, mohou tyto změny představovat nejvýše 10 % seznamu dílčích témat. Tyto maximální procentní podíly platí pro čtyři po sobě následující roky. Počet dílčích témat, která mohou být změněna, se zaokrouhlí na nejbližší celé číslo.
 Článek 4
 Víceleté průběžné plánování
 1.Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 15, pokud jde o zavedení nebo úpravu víceletého průběžného plánování na osm let pro sběr údajů, na který se vztahuje toto nařízení, v souladu s periodicitou stanovenou v příloze IV. Komise zajistí, aby uvedené akty v přenesené pravomoci nezpůsobovaly členským státům nebo respondentům výraznou dodatečnou zátěž nebo náklady.
 2.V tomto víceletém průběžném plánování se stanoví období, během něhož probíhá sběr údajů pro:
 a)dílčí témata spojená s oblastmi;
 b)ad hoc témata vyžádaná uživateli


text:
pro oblasti trhů práce a příjmů a životních podmínek podle přílohy IV. Ve výjimečných a odůvodněných případech mohou tyto údaje pokrývat i jiná dílčí témata, která nejsou v příloze I uvedena.
 3.Úpravy plánování zmíněné v odstavci 1 proběhnou nejpozději 24 měsíců před zahájením každého období sběru údajů uvedeného v plánu. Cílem těchto úprav je zajistit účinnost a soudržnost plánování s potřebami uživatelů.
 Článek 5
 Statistické soubory a jednotky zjišťování
 1.Statistické soubory zahrnují všechny osoby, které v každém členském státě obvykle žijí v soukromých domácnostech.
 2.Sběr údajů se provádí v každém členském státě u výběrového souboru jednotek zjišťování, který tvoří soukromé domácnosti nebo osoby patřící do soukromých domácností, které mají obvyklý pobyt v daném členském státě.
 Článek 6
 Technické specifikace souborů údajů
 1.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty, pokud jde o stanovení těchto technických prvků jednotlivých souborů údajů:
 a)počet a popis proměnných;
 b)statistické klasifikace;
 c)přesné charakteristiky statistických souborů, jednotek zjišťování a respondentů;
 d)referenční období a data;
 e)požadavky týkající se geografického pokrytí, charakteristik výběrového souboru včetně dílčích výběrových souborů, technických aspektů práce v terénu, editace, imputace, vážení, odhadu a odhadu rozptylu;
 f)metodiku, která má být použita pro sběr údajů, pokud je třeba dosáhnout vysoké úrovně srovnatelnosti údajů o zaměstnanosti a nezaměstnanosti v oblasti trhu práce. To může případně zahrnovat pořadí a umístění otázek v dotazníku. Tuto potřebu je třeba řádně zdůvodnit.
 2.Pokud jsou prvky společné pro několik souborů údajů, je Komisi svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty za účelem stanovení těchto technických specifikací souborů údajů:
 a)seznam a popis proměnných;
 b)statistické klasifikace;
 c)přesné charakteristiky statistických souborů a jednotek zjišťování.
 3.Pro soubory údajů o měsíční nezaměstnanosti týkající se oblasti trhu práce je Komisi svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty, pokud jde o popis proměnných a délky časových řad, které mají být předány, požadavky na jejich kvalitu a míru jejich podrobnosti.
 4.Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 2.
 Článek 7
 Standardy předávání a výměna informací
 1.Zavedou se technické standardy s cílem usnadnit výměnu a sdílení informací mezi Komisí (Eurostatem) a členskými státy, zejména pro účely zlepšení řízení kvality a procesu dokumentace v souvislosti se statistikami, na které se vztahuje toto nařízení.
 2.Technické standardy se vztahují na statistické pojmy, procesy a produkty, včetně údajů a metadat.
 3.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty za účelem stanovení technických standardů uvedených v odstavci 1. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 2.
 Článek 8
 Zdroje údajů a metody
 1.Členské státy poskytnou údaje uvedené v článku 1 a využijí k tomu jeden z následujících zdrojů nebo jejich kombinaci za předpokladu, že splňují kritéria kvality podle článku 12:
 a)informace přímo poskytované respondenty;
 b)administrativní záznamy a jakékoli jiné zdroje, metody nebo inovativní přístupy, pokud umožňují tvorbu údajů, které jsou srovnatelné a odpovídají použitelným specifickým požadavkům stanoveným tímto nařízením.
 2.Členské státy poskytnou Komisi (Eurostatu) podrobné informace o použitých zdrojích a metodách.
 Článek 9
 Periodicita souborů údajů
 Periodicita souborů údajů se stanoví v příloze IV.
 Článek 10
 Předávání údajů a lhůty
 1.Lhůty pro předání údajů se stanoví v příloze V.
 2.Pro každý soubor údajů se


text:
předají Komisi (Eurostatu) předem zkontrolovaná mikrodata bez přímé identifikace.
 3.Odchylně od odstavce 2 se pro sestavování měsíčních statistik o nezaměstnanosti předávají předem zkontrolované souhrnné údaje.
 4.Členské státy začnou sbírat a předávat údaje podle tohoto nařízení v roce 2019.
 Článek 11
 Opory výběru
 1.Údaje jsou založeny na reprezentativních výběrových souborech získaných z opor výběru na vnitrostátní úrovni, které umožňují náhodný výběr osob nebo domácností se známou pravděpodobností výběru. Opory výběru výlučně a vyčerpávajícím způsobem pokrývají soubory zájmu a jsou pravidelně aktualizovány. Obsahují veškeré informace nezbytné pro tvorbu výběrového souboru, jakými jsou informace potřebné pro stratifikační účely a pro kontaktování osob nebo domácností. Opora výběru zahrnuje rovněž informace potřebné pro vytvoření vazby mezi osobami a dalšími administrativními záznamy, pokud to připouštějí předpisy o ochraně údajů.
 2.Pokud v členském státě není žádná taková opora výběru k dispozici, použijí se jiné opory výběru, které splňují následující kritéria. Tyto opory výběru:
 a)identifikují jednotky výběrového souboru, kterými mohou být osoby, domácnosti, byty nebo adresy;
 b)umožňují stanovit pravděpodobnost výběru;
 c)jsou pravidelně aktualizovány.
 3.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty za účelem stanovení jednotných podmínek pro opory výběru, zejména stanovení minimálních požadavků. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 2.
 Článek 12
 Kvalita
 1.Členské státy přijmou opatření nutná k zajištění kvality předávaných údajů a metadat.
 2.Pro účely tohoto nařízení se použijí kritéria kvality vymezená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.
 3.Komise (Eurostat) posoudí kvalitu metadat o specifikacích, předávaných údajů a opor výběru.
 4.Za tímto účelem členské státy předávají v souvislosti s údaji a mikrodaty uvedenými v článku 10:
 a)metadata popisující použitou metodiku a způsob, jak byly dosaženy technické specifikace odkazem na specifikace stanovené v tomto nařízení;
 b)informace o splnění minimálních požadavků na použité opory výběru, mimo jiné při jejich vývoji a aktualizaci, jak se stanoveno v tomto nařízení.
 5.Členské státy předají metadata a informace uvedené v odstavci 4 nejpozději tři měsíce po uplynutí lhůty pro předávání údajů a mikrodat. Tyto dodatečné informace se poskytují ve formě zpráv o kvalitě, které zejména dokládají, jak předávané údaje a mikrodata, jakož i metadata a informace splňují požadavky na kvalitu.
 6.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty, v nichž stanoví formu a obsah zpráv o kvalitě. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 2.
 7.Členské státy informují Komisi (Eurostat) co nejdříve o všech relevantních informacích nebo změnách ohledně provádění tohoto nařízení, které by ovlivnily kvalitu předávaných údajů.
 8.Na žádost Komise (Eurostatu) členské státy poskytnou dodatečné informace nezbytné pro hodnocení kvality statistických informací.
 Článek 13
 Studie proveditelnosti a pilotní studie
 Za účelem zlepšení souborů údajů Komise (Eurostat) v případě potřeby iniciuje několik studií proveditelnosti a pilotních studií, na nichž budou spolupracovat členské státy, zejména aby se zlepšila kvalita včetně srovnatelnosti, podpořila modernizace oblastí spotřeby a využívání času, prozkoumaly a zavedly nové způsoby, jak zlepšit schopnost reagovat na potřeby uživatelů, lépe integroval sběr údajů a používání jiných zdrojů údajů a zefektivnil sběr údajů v členských státech s přihlédnutím k technologickému vývoji.
 Článek 14
 Financování
 1.
 Unie může pro účely provádění tohoto nařízení poskytovat


text:
národním statistickým úřadům a jiným vnitrostátním orgánům ve smyslu čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 granty na:
 a)
 rozvoj a/nebo provádění sběrů údajů nebo metod sběru údajů pro sociální statistiku, včetně opor výběru, během prvních čtyř let sběru souborů údajů;
 b)
 vývoj metodik, včetně studií proveditelnosti a pilotních studií uvedených v článku 13;
 c)
 sběr statistických údajů k některému ad hoc tématu vyžádanému uživateli podle přílohy IV, k novým nebo přepracovaným souborům proměnných a charakteristikám zavedeným poprvé.
 2. Finanční příspěvek Unie se poskytuje v souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013
 34
 , čl. 16 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013
 35
 , článkem 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013
 36
 , článkem 58 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
 37
 nebo článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 282/2014
 38
 .
 3.
 Finanční příspěvek Unie nepřesáhne 90 % způsobilých nákladů.
 Článek 15
 Výkon přenesené pravomoci
 1.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
 2.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 4 a v čl. 4 odst. 1 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje [Publications Office: please insert exact date of entry into force of the Regulation].
 3.Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 4 a čl. 4 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
 4.Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016
 39
 .
 5.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
 6.Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 4 a čl. 4 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
 Článek 16
 Postup projednávání ve výboru
 1.Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský statistický systém zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
 2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
 Článek 17
 Výjimky
 1.Pokud by uplatňování tohoto nařízení nebo provedení opatření a aktů v přenesené pravomoci přijatých na jeho základě vyžadovalo v národním statistickém systému členského státu výrazné úpravy, může Komise udělit formou prováděcích aktů výjimku nejvýše na tři roky. Výjimku lze udělit pouze tehdy, pokud neohrozí srovnatelnost údajů členských států týkajících se klíčových ukazatelů ani nebude bránit výpočtu požadovaných


text:
aktuálních a reprezentativních evropských souhrnných údajů.
 2.Pokud je výjimka odůvodněná i po uplynutí období, na které byla udělena, může Komise formou prováděcích aktů udělit další výjimku na období nejvýše tří let.
 3.Pokud členský stát nemá pro poskytnutí požadovaných souborů údajů k dispozici jiné prostředky než použití jiných metod než metod stanovených v tomto nařízení nebo v prováděcích opatřeních a aktech v přenesené pravomoci přijatých na jeho základě, může Komise formou prováděcích aktů výjimečně povolit použití takových metod na období nejvýše pěti let.
 4.Pokud je povolení odůvodněné i po uplynutí období, na které bylo uděleno, může Komise formou prováděcích aktů udělit další povolení na období nejvýše pěti let.
 5.Pro účely odstavců 1 až 4 předloží členský stát Komisi řádně odůvodněnou žádost ve lhůtě tří měsíců od data vstupu příslušného aktu v platnost, nebo šesti měsíců před uplynutím období, na které byla udělena stávající výjimka nebo povolení. Příslušný členský stát při podávání žádosti uvedené v odstavcích 3 a 4 podrobně popíše použité metody a prokáže, že vedou ke srovnatelným výsledkům.
 6.Komise přijme uvedené prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 2.
 Článek 18
 Zrušení
 1.Nařízení (ES) č. 577/97 a (ES) č. 1177/2003 se zrušují s účinkem ode dne 31. prosince 2018. Požadavky stanovené v uvedených nařízeních týkajících se předávání údajů a metadat, včetně zpráv o kvalitě, zůstávají před jejich zrušením i nadále v platnosti pro referenční období.
 2.Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
 Článek 19
 Vstup v platnost
 1.Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 2.V souvislosti s oblastmi stanovenými v čl. 3 odst. 1 písm. f) a g) se uplatňuje od 1. ledna 2025.
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda / předsedkyně
 předseda / předsedkyně
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1Název návrhu/podnětu
 1.2Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3Povaha návrhu/podnětu
 1.4Cíle
 1.5Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.6Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7Předpokládaný způsob řízení
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2Systém řízení a kontroly
 2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 3.2Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2Odhadovaný dopad na operační prostředky
 3.2.3Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.4Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5Příspěvky třetích stran
 3.3Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí společný rámec pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů.
 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 40
 3403 — Tvorba statistických informací
 1.3.Povaha návrhu/podnětu
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
 41
 ◻ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
 ☒ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4.Cíle
 1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
 Vývoj a hodnocení politiky, pokud jde o politické priority Komise, zejména o priority související


text:
s pracovními místy a růstem, digitálním trhem, prohloubenou a spravedlivější evropskou měnovou unií, migrací a mobilitou, vyžaduje dobré analytické a monitorovací nástroje. Jelikož politické priority souvisejí s řadou různých tematických oblastí v rámci sociálních a hospodářských statistik, je kromě toho třeba zajistit větší soulad mezi zdroji údajů. Hlavní cíle strategie „Evropa 2020“, k nimž patří podpora zaměstnanosti, zlepšení úrovně vzdělání a podpora sociálního začleňování zejména snížením chudoby, jsou monitorovány pomocí ukazatelů. Výpočet těchto ukazatelů je možný jen na základě aktuálních statistických informací. Tyto statistické informace by měly být vytvářeny co nejúčinnějším způsobem za použití moderních metod sběru a tvorby statistických údajů.
 Návrh rovněž umožní flexibilnější reakci na strategické iniciativy na vysoké úrovni, které vyžadují ukazatele.
 1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl č. 1
 Odstranění i) současné fragmentace tvorby evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů; a ii) nepružnosti stávajícího systému sběru údajů pro evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 3403 — Tvorba statistických údajů
 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
 Na základě návrhu budou evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů moci lépe odpovídat potřebám společnosti. Tím, že návrh nabídne možnosti zlepšení soudržnosti mezi různými tematickými oblastmi, přispěje navíc k tomu, že Eurostat bude moci zajistit kvalitu evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů. Návrh rovněž usnadní využívání inovativních statistických nástrojů a metod a umožní účinnější spolupráci a koordinaci mezi národními statistickými úřady a dalšími vnitrostátními orgány v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 o evropské statistice.
 Návrhem vzniknou národním statistickým úřadům jednorázové náklady na koncepci. Odhaduje se však, že celkové náklady klesnou, zejména z důvodu omezení zdvojeného sběru údajů a překrývání mezi různými sběry údajů a z důvodu opětovného využití systémů tvorby statistiky. V závislosti na tom, jak jsou metody tvorby prováděny na vnitrostátní úrovni (např. zda jsou zaváděny technologické a metodické inovace nebo zda se zlepšuje přístup ke správním rejstříkům), se vyšší náklady v počáteční fázi koncepce sociálního zjišťování ve velké míře kompenzují nižšími náklady ve fázi sběru údajů, které představují dvě třetiny celkových nákladů na tvorbu statistik. Případné vyšší náklady vyplývající z větší flexibility sběru údajů by mohly být pod kontrolou, pokud by se hlavní prvky zjišťování, které představují velkou část nákladů pro národní statistické úřady, podle předpokladu stanovily v rámcových právních předpisech.
 Návrh splňuje cíle programu REFIT na zjednodušení zejména proto, že shrnuje pět nařízení do jediného právního rámce.
 1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
 Komise (Eurostat) stanoví společné pokyny k evropské statistice a požadavky na předkládání zpráv o kvalitě týkající se vývoje, tvorby a šíření sociálních statistik. Zprávy o kvalitě, které musí členské státy vypracovat u každého sběru údajů, musí zahrnovat specifické kontroly vztažené k uvedenému sběru údajů. Tím se zajistí kvalita statistických údajů.
 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 V krátkodobém až střednědobém horizontu: začlenit stávající nařízení v oblasti evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů; odstranit fragmentaci v procesu


text:
tvorby evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů a zvýšit flexibilitu sběru údajů zavedením víceúrovňových právních předpisů.
 V dlouhodobém horizontu: zajistit, aby evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů byly i nadále cenným přínosem pro politiku EU i členských států, a zvýšit účinnost metod používaných ke sběru sociálních statistických údajů.
 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Cíle vytvářet statistiky, které jsou 1) harmonizované a srovnatelné napříč členskými státy a 2) odpovídají potřebám EU, nelze dosáhnout pouze na vnitrostátní úrovni. Tvořit statistiky na úrovni EU je možné pouze tehdy, pokud členské státy uplatňují harmonizované metody a tvoří statistiky podle definovaných společných výstupů a se společnými charakteristikami. Toho lze plně dosáhnout pouze prostřednictvím akce EU.
 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Přijetí několika nařízení týkajících se různých tematických oblastí sociální statistiky vedlo při sběrech údajů k nesouladu a neúčinnosti. Nyní se poprvé předkládá návrh rámcového nařízení pro sedm tematických oblastí sociální statistiky. Tato iniciativa zjednoduší pět stávajících právních základů, tedy pro šetření pracovních sil (LFS), statistiku EU v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), zjišťování o vzdělávání dospělých (AES), evropské dotazníkové šetření o zdravotním stavu (EHIS) a šetření využívání IKT v domácnostech (ICT-HH). Poskytne rovněž právní základ pro dvě evropská sociální zjišťování, která jsou v současné době prováděna na základě neformální dohody: totiž pro šetření rodinných účtů (HBS) a harmonizované evropské šetření o využití času (HETUS).
 1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji
 Návrh je v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 o evropské statistice.
 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad
 ◻ Časově omezený návrh/podnět
 –◻
 Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
 –◻
 Finanční dopad od RRRR do RRRR
 ☒ Časově neomezený návrh/podnět
 42
 :
 –Pro provedení návrhu bylo stanoveno sedmileté zaváděcí období, a to od roku 2019 do roku 2025.
 –Program by však měl pokračovat i poté.
 –V legislativním finančním výkazu však byly zohledněny pouze roky stávajícího víceletého finančního rámce (2019–2020).
 Pokračování financování bude záviset na dohodách, které budu uzavřeny pro další víceletý finanční rámec, a na pokračování zvláštních programů, z nichž se financování předpokládá.
 1.7.Předpokládaný způsob řízení
 43
 ☒ Přímé řízení Komisí
 –☒ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;
 –◻
 prostřednictvím výkonných agentur
 ◻ Sdílené řízení s členskými státy
 ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
 –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;
 –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);
 –◻ EIB a Evropský investiční fond;
 –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení;
 –◻ veřejnoprávní subjekty;
 –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
 –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;
 –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
 –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 [...]
 [...]
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte četnost a podmínky.
 Pravidelné podávání detailních zpráv o


text:
kvalitě provádění každého sběru údajů se již provádí, a to v souladu s platnými specifickými pravidly. Podávání zpráv bude v rámci nového návrhu pokračovat a bude se dále zlepšovat.
 Příjemci grantu musí předložit sbírané údaje a průvodní zprávu o kvalitě.
 2.2.Systém řízení a kontroly
 2.2.1.Zjištěná rizika
 Jelikož bylo pro návrh jako způsob řízení vybráno přímé řízení Komisí, týkají se hlavní přirozená rizika řízení zadávání zakázek a grantů.
 2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly
 Komise (Eurostat) vyvinula pro období 2013–2017 kontrolní strategii. Opatření a nástroje uvedené v této strategii se v plném rozsahu vztahují na sběr statistických údajů v rámci navrhovaného nařízení. Změny zavedené strategií mohou snížit pravděpodobnost podvodů a přispět k jejich prevenci. Zahrnují omezování složitosti, uplatňování hospodárných postupů monitorování a provádění kontrol ex ante a ex post založených na riziku. Součástí strategie jsou rovněž opatření na zvyšování povědomí a odborná příprava zaměřená na prevenci podvodů.
 2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb
 Komise (Eurostat) má k dispozici kontrolní strategii, jejímž obecným cílem v souladu s cíli vnitřní kontroly a řízení rizika stanovenými v jejím strategickém plánu na období 2016–2020 je snížení rizika neshody pod kritérium významnosti 2 %. 100 % finančních transakcí (a tudíž 100 % rozpočtu) bude v souladu s finančním nařízením podléhat povinným kontrolám ex ante. Navíc budou v rámci roční analýzy rizika prováděny kontroly na základě podrobné analýzy podkladové dokumentace. Ty by mohly pokrývat 4–6 % celkového rozpočtu spravovaného Eurostatem.
 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Dne 30. října 2013 přijal Eurostat strategii proti podvodům na období 2014–2017, která je v souladu se strategií Komise proti podvodům ze dne 24. června 2011. Strategie Eurostatu proti podvodům stanovuje tři operační cíle: i) posílení stávajících opatření proti podvodům; ii) lepší začlenění postupů proti podvodům do posuzování rizika a řízení rizik ze strany Eurostatu, jakož i do auditů, plánování, hlášení a monitorování, a iii) posílení kapacit Eurostatu pro boj proti podvodům a zvyšování informovanosti jako součásti kultury netolerování podvodů, kterou zastává Komise. Strategii proti podvodům doplňuje akční plán proti podvodům. Během jejího uplatňování bude provádění strategie proti podvodům dvakrát ročně monitorováno a managementu předkládána zpráva.
 Eurostat v roce 2017 posoudí dopad strategie a poté tuto strategii odpovídajícím způsobem aktualizuje. V roce 2016 bude také proveden prozatímní přezkum akčního plánu proti podvodům.
 Jak přezkum strategie Eurostatu, tak i přezkum akčního plánu proběhne na základě aktualizované metodiky a pokynů vydaných Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v únoru 2016.
 U všech potenciálních příjemců grantů se jedná o veřejné subjekty (národní statistické úřady a další vnitrostátní orgány ve smyslu nařízení (ES) č. 223/2009). Kromě toho jsou granty udělovány bez výzvy k podávání návrhů. Byla zavedena opatření k monitorování řízení grantů. Tato opatření zohledňují zvláštní postupy poskytování grantů a zahrnují analýzu ex ante i ex post řízení grantů.
 Využití jednotkových nákladů a paušálních částek, v souladu s čl. 124 odst. 1 finančního nařízení, podstatně snižuje riziko chyb týkajících se řízení grantů a tím zjednodušuje jejich administrativu.
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD


text:
NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 Stávající rozpočtové položky
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh výdaje
 Příspěvek
 Číslo
 [Okruh.............................................]
 RP/NRP
 44
 zemí ESVO
 45
 kandidátských zemí
 46
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 1a
 04 03 02 01 – související program: EASI – Program Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI)
 RP
 ANO
 NE
 NE
 NE
 1a
 09 04 02 01 – Vedoucí postavení v informačních a komunikačních technologiích (související program: Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (program Horizont 2020)
 RP
 ANO
 NE
 NE
 NE
 1a
 29 02 01 00 – související programy: ESP – Evropský statistický program na období 2013–2017; ESP18_20 – Evropský statistický program na období 2018–2020
 RP
 ANO
 NE
 NE
 NE
 1
 13 03 65 01 – související program: EFRR – Evropský fond pro regionální rozvoj
 RP
 NE
 NE
 NE
 NE
 1
 13 04 61 01 – související program: FS – Fond soudržnosti
 RP
 NE
 NE
 NE
 NE
 3
 17 03 01 00 – související program: ZDRAVÍ – činnosti Unie v oblasti zdraví (program Zdraví pro růst)
 RP
 ANO
 ANO
 ANO
 NE
 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje
 [Tento oddíl se vyplní pomocí
 tabulky rozpočtových údajů správní povahy
 (druhý dokument v příloze tohoto finančního výkazu) a pro účely konzultace mezi útvary se vloží do aplikace CISNET.]
 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 Číslo
 1a Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost
 GŘ ESTAT
 Rok 2019
 Rok 2020
 CELKEM
 • Operační prostředky
 Číslo rozpočtové položky 29 02 01 00
 Závazky
 (1)
 5,298
 4,648
 9,946
 Platby
 (2)
 2,649
 4,444
 7,093
 Číslo rozpočtové položky
 Závazky
 (1a)
 Platby
 (2a)
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
 47
 Číslo rozpočtové položky
 (3)
 Prostředky CELKEM
 pro GŘ ESTAT
 Závazky
 =1+1a +3
 5,298
 4,648
 9,946
 Platby
 =2+2a
 +3
 2,649
 4,444
 7,093
 GŘ EMPL
 Rok 2019
 Rok 2020
 CELKEM
 • Operační prostředky
 Číslo rozpočtové položky 04 03 02 01
 Závazky
 (1)
 3,194
 2,695
 5,889
 Platby
 (2)
 1,597
 2,625
 4,222
 Číslo rozpočtové položky
 Závazky
 (1a)
 Platby
 (2a)
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
 48
 Číslo rozpočtové položky
 (3)
 Prostředky CELKEM
 pro GŘ EMPL
 Závazky
 =1+1a +3
 3,194
 2,695
 5,889
 Platby
 =2+2a
 +3
 1,597
 2,625
 4,222
 GŘ CONNECT
 Rok 2019
 Rok 2020
 CELKEM
 • Operační prostředky
 Číslo rozpočtové položky 09 04 02 01
 Závazky
 (1)
 2,000
 0,000
 2,000
 Platby
 (2)
 1,000
 0,800
 1,800
 Číslo rozpočtové položky
 Závazky
 (1a)
 Platby
 (2a)
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
 49
 Číslo rozpočtové položky
 (3)
 Prostředky CELKEM
 pro GŘ CONNECT
 Závazky
 =1+1a +3
 2,000
 0,000
 2,000
 Platby
 =2+2a
 +3
 1,000
 0,800
 1,800
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 Číslo
 1. Inteligentní růst podporující začlenění
 GŘ REGIO
 Rok 2019
 Rok 2020
 CELKEM
 • Operační prostředky
 Číslo rozpočtové položky 13 03 65 01
 Závazky
 (1)
 0,466
 0,466
 0,932
 Platby
 (2)
 0,233
 0,419
 0,652
 Číslo rozpočtové položky 13 04


text:
61 01
 Závazky
 (1a)
 0,200
 0,200
 0,400
 Platby
 (2a)
 0,100
 0,180
 0,280
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
 50
 Číslo rozpočtové položky
 (3)
 Prostředky CELKEM
 pro GŘ REGIO
 Závazky
 =1+1a +3
 0,666
 0,666
 1,332
 Platby
 =2+2a
 +3
 0,333
 0,599
 0,932
 • Operační prostředky CELKEM
 Závazky
 (4)
 11,159
 8,008
 19,167
 Platby
 (5)
 5,579
 8,468
 14,047
 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM
 (6)
 Prostředky CELKEM
 na OKRUH 1
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 =4+6
 11,159
 8,008
 19,167
 Platby
 =5+6
 5,579
 8,468
 14,047
 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 Číslo
 3. Bezpečnost a občanství
 GŘ SANTE
 Rok 2019
 Rok 2020
 CELKEM
 • Operační prostředky
 Číslo rozpočtové položky 17 03 01 00
 Závazky
 (1)
 0,000
 0,500
 0,500
 Platby
 (2)
 0,000
 0,250
 0,250
 Číslo rozpočtové položky
 Závazky
 (1a)
 Platby
 (2a)
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
 51
 Číslo rozpočtové položky
 (3)
 Prostředky CELKEM
 pro GŘ SANTE
 Závazky
 =1+1a +3
 0,000
 0,500
 0,500
 Platby
 =2+2a
 +3
 0,000
 0,250
 0,250
 • Operační prostředky CELKEM
 Závazky
 (4)
 0,000
 0,500
 0,500
 Platby
 (5)
 0,000
 0,250
 0,250
 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM
 (6)
 Prostředky CELKEM
 na OKRUH 3
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 =4+6
 0,000
 0,500
 0,500
 Platby
 =5+6
 0,000
 0,250
 0,250
 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
 • Operační prostředky CELKEM
 Závazky
 (4)
 11,159
 8,508
 19,667
 Platby
 (5)
 5,579
 8,718
 14,297
 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM
 (6)
 Prostředky CELKEM
 na OKRUH 1 až 4
 víceletého finančního rámce
 (referenční částka)
 Závazky
 =4+6
 11,159
 8,508
 19,667
 Platby
 =5+6
 5,579
 8,718
 14,297
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 5
 „Správní výdaje“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok 2019
 Rok 2020
 CELKEM
 GŘ ESTAT
 • Lidské zdroje
 4,164
 4,164
 8,328
 • Ostatní správní výdaje
 0,404
 0,414
 0,818
 GŘ ESTAT CELKEM
 Prostředky
 4,568
 4,578
 9,146
 Prostředky CELKEM
 na OKRUH 5
 víceletého finančního rámce
 (Závazky celkem = platby celkem)
 4,568
 4,578
 9,146
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok 2019
 Rok 2020
 CELKEM
 Prostředky CELKEM
 na OKRUH 1 až 5
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 15,727
 13,087
 28,814
 Platby
 10,147
 13,296
 23,443
 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.
 –☒ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy
 ⇩
 Rok 2019
 Rok 2020
 CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh
 52
 Průměrné náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Celkový počet
 Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1
 53
 ...
 Odstranění současné fragmentace tvorby evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů v EU a nepružnosti stávajícího systému sběru údajů
 – Výstup
 ad hoc modul LFS
 0,067
 30
 2,000
 30
 2,000
 60
 4,000
 – Výstup
 ad hoc modul EU-SILC
 0,017
 30
 0,500
 0
 0,000
 30
 0,500
 – Výstup
 Provádění sběrů údajů
 0,096
 60
 5,650
 30
 3,000
 90
 8,650
 – Výstup
 Metodické a pilotní studie
 0,080
 37
 3,009
 44
 3,509
 81
 6,517
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1
 157
 11,159
 104
 8,509
 261
 19,667
 SPECIFICKÝ CÍL


text:
Č. 2 ...
 – Výstup
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2
 NÁKLADY CELKEM
 157
 11,159
 104
 8,509
 261
 19,667
 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1.Shrnutí
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
 –☒
 Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok 2019
 Rok 2020
 CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 4,164
 4,164
 8,328
 Ostatní správní výdaje
 0,404
 0,414
 0,818
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 4,568
 4,578
 9,146
 mimo OKRUH 5
 54
 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 Ostatní výdajesprávní povahy
 Mezisoučetmimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 CELKEM
 4,568
 4,578
 9,146
 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
 –☒
 Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky
 Rok 2019
 Rok 2020
 29 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)
 24,45
 24,45
 XX 01 01 02 (při delegacích)
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu)
 29 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce)
 12
 12
 XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)
 XX 01 04 yy
 55
 – v ústředí
 – při delegacích
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)
 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu)
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte)
 CELKEM
 36,45
 36,45
 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci
 Metodická práce na řádné definici zjišťování, včetně ad hoc modulů
 Práce s IT pro přijímání, zhodnocení a zpracování údajů
 Analýza údajů, zveřejňování údajů a uživatelská podpora
 Externí zaměstnanci
 Metodická práce na řádné definici zjišťování, včetně ad hoc modulů
 Práce s IT pro přijímání, zhodnocení a zpracování údajů
 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 –☒
 Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
 –◻
 Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
 3.2.5.Příspěvky třetích stran
 –Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
 –Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:
 Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok N
 Rok N+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt
 Spolufinancované prostředky CELKEM
 3.3.Odhadovaný dopad


text:
na příjmy
 –☒
 Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –◻
 Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –◻
 dopad na vlastní zdroje
 –◻
 dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka:
 Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce
 Dopad návrhu/podnětu
 56
 Rok N
 Rok N+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ....
 U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.
 Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 (1)
 https://ec.europa.eu/priorities/sites/beta-political/files/5-presidents-report_cs.pdf
 (2)
 COM(2016) 127 ze dne 8. března 2016.
 (3)
 ESS je partnerství tvořené statistickým úřadem Evropské unie, kterým je Komise (Eurostat), a národními statistickými úřady (NSÚ) a jinými vnitrostátními orgány, jež v jednotlivých členských státech odpovídají za vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky.
 (4)
 Nařízení Rady (ES) č. 577/98 ze dne 9. března 1998 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve
 Společenství (Úř. věst. L 77, 14.3.1998, s. 3).
 (5)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 ze dne 16. června 2003 o statistice
 Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC) (Úř. věst. L 165, 3.7.2003, s. 1).
 (6)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 452/2008 ze dne 23. dubna 2008 o vypracovávání a
 rozvoji statistik o vzdělávání a celoživotním učení (Úř. věst. L 145, 4.6.2008, s. 227).
 (7)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1338/2008 ze dne 16. prosince 2008 o statistice
 Společenství v oblasti veřejného zdraví a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (Úř. věst. L 354,
 31.12.2008, s. 70).
 (8)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 ze dne 21. dubna 2004 o statistice Společenství o informační společnosti (Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 49).
 (9)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).
 (10)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 ze dne 15. ledna 2013 o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017 (Úř. věst. L 39, 9.2.2013, s. 12).
 (11)
 Sdělení komise Evropskému parlamentu a Radě o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí, KOM(2009) 404 ze dne 18.8.2009.
 (12)
 Viz
 http://ec.europa.eu/eurostat/web/quality/evaluation
 .
 (13)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropský statistický poradní výbor a zrušuje rozhodnutí Rady 91/116/EHS (Úř. věst. L 73, 15.3.2008, s. 13).
 (14)
 Internetové stránky Eurostatu k veřejným konzultacím:
 http://ec.europa.eu/eurostat/about/opportunities/consultations/iess
 Zpráva o otevřené veřejné konzultaci:
 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/7237349/Open-public-consultation-report.pdf
 .
 Konzultace s uživateli údajů:
 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/7237349/Data-users-consultation-report.pdf
 .
 Konzultace s poskytovateli údajů:
 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/7237349/Data-producers-consultation-report.pdf
 .
 (15)
 Viz:
 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/42577/4167614/ESAC+opinion+3+Dec+2015/421abf9c-4300-445f-a840-f13cadeee306
 .
 (16)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 45/2001.
 (17)
 Viz
 http://ec.europa.eu/eurostat/web/quality/general-evaluation-results
 .
 (18)
 Toto je pět klíčových ukazatelů výkonnosti: počet extrakcí údajů provedených externími uživateli z referenčních databází Eurostatu (EuroBase a


text:
Comext) přes internetové stránky Eurostatu; procento uživatelů, kteří hodnotí celkovou kvalitu evropských statistik jako „velmi dobrou“ nebo „dobrou“; procento uživatelů, kteří hodnotí včasnost evropských statistik pro své účely jako „velmi dobrou“ nebo „dobrou“; procento uživatelů, kteří hodnotí srovnatelnost evropských statistik mezi regiony a zeměmi jako „velmi dobrou“ nebo „dobrou“ a zbytková chybovost.
 (19)
 Viz
 http://ec.europa.eu/eurostat/web/quality/general-evaluation-results
 .
 (20)
 Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.
 (21)
 Sdělení Komise EVROPA 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, KOM(2010) 2020 ze dne 3. března 2010.
 (22)
 KOM(2009) 404 ze dne 10. srpna 2009.
 (23)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1260/2013 ze dne 20. listopadu 2013 o evropské demografické statistice (Úř. věst. L 330, 10.12.2013, s. 39).
 (24)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 763/2008 ze dne 9. července 2008 o sčítání lidu, domů a bytů (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 14).
 (25)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).
 (26)
 Nařízení Komise (EU) č. 557/2013 ze dne 17. června 2013, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o evropské statistice, pokud jde o přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely, a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 831/2002.
 (27)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1).
 (28)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
 (29)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).
 (30)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).
 (31)
 Nařízení Rady (ES) č. 577/98 ze dne 9. března 1998 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve Společenství (Úř. věst. L 77, 14.3.1998, s. 3).
 (32)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 ze dne 16. června 2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC) (Úř. věst. L 165, 3.7.2003, s. 1).
 (33)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 763/2008 ze dne 9. července 2008 o sčítání lidu, domů a bytů (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 14).
 (34)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 ze dne 15. ledna 2013 o evropském statistickém programu na


text:
období let 2013 až 2017 (Úř. věst. L 39, 9.2.2013, s. 12).
 (35)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 ze dne 11. prosince 2013 o programu
 Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace („EaSI“) a o změně rozhodnutí č. 283/2010/EU, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 238).
 (36)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 104).
 (37)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).
 (38)
 (39)
 Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.
 (40)
 ABM: řízení podle činností (activity-based management); ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).
 (41)
 Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
 (42)
 GŘ ESTAT a další dotčená generální ředitelství dosáhla dohody o financování činností spadajících do působnosti tohoto návrhu ve formě dalšího přenesení pravomoci na GŘ ESTAT.
 (43)
 Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 .
 (44)
 RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 (45)
 ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 (46)
 Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.
 (47)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (48)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (49)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (50)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (51)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (52)
 Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 (53)
 Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 (54)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (55)
 Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
 (56)
 Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 24.8.2016
 COM(2016) 551 final
 PŘÍLOHY
 návrhuNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se zavádí společný rámec pro evropské statistiky týkající


text:
se osob a domácností založený na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů
 {SWD(2016) 282 final}{SWD(2016) 283 final}
 Příloha I
 Zahrnutá témata
 Oblast
 Téma
 Dílčí témata
 U všech oblastí
 Technické údaje
 Informace o sběru údajů
 Identifikace
 Váhy
 Charakteristiky dotazování
 Místo
 Charakteristiky osob a domácností
 Demografické údaje
 Státní občanství a přistěhovalecký původ
 Složení domácnosti
 Účast na trhu práce
 Hlavní status dle ekonomické aktivity (sebezařazení)
 Základní charakteristiky zaměstnání
 Dosažené vzdělání
 Dosažený stupeň vzdělání
 Trh práce
 Charakteristiky osob a domácností
 Složení domácnosti – podrobné údaje
 Délka pobytu v zemi
 Účast na trhu práce
 Postavení v zaměstnání
 Doba trvání smlouvy/dohody
 Doba trvání smlouvy/dohody – sekundární informace
 Práce na plný, nebo částečný úvazek – důvod
 Závislá samostatná výdělečná činnost
 Úkoly v oblasti vedení zaměstnanců
 Velikost podniku
 Místo výkonu práce
 Práce z domova
 Hledání zaměstnání
 Ochota pracovat
 Dostupnost
 Vedlejší zaměstnání
 Hledání dalšího zaměstnání
 Sladění pracovního a rodinného života
 Mladí lidé na trhu práce
 Situace na trhu práce migrujících osob a jejich nejbližších potomků
 Přechod do důchodu
 Potřeba péče
 Trvání zaměstnání a dosavadní pracovní zkušenosti
 Doba nástupu do zaměstnání
 Způsob, jakým respondent našel zaměstnání
 Předchozí zaměstnání
 Pracovní podmínky včetně pracovní doby a jejích úprav
 Pracovní doba
 Úpravy pracovní doby
 Organizace práce a úpravy pracovní doby
 Dosažené vzdělání
 Dosažené vzdělání – podrobné údaje
 Účast ve vzdělávání a odborné přípravě
 Účast ve formálním a neformálním vzdělávání a odborné přípravě (za 4 týdny)
 Účast ve formálním a neformálním vzdělávání a odborné přípravě (za 12 měsíců)
 Zdravotní stav a zdravotní postižení, zdravotní péče a determinanty
 Pracovní úrazy a další zdravotní problémy související s výkonem povolání
 Minimální evropský zdravotní modul
 Příjmy, spotřeba a jmění, včetně dluhů
 Příjmy z pracovní činnosti
 Příjmy a životní podmínky
 Charakteristiky osob a domácností
 Složení domácnosti – podrobné údaje
 Délka pobytu v zemi
 Účast ve vzdělávání a odborné přípravě
 Účast ve formálních vzdělávacích činnostech (v současnosti)
 Dosažené vzdělání
 Dosažené vzdělání – podrobné údaje
 Účast na trhu práce
 Charakteristiky místa výkonu práce
 Doba trvání smlouvy/dohody
 Postavení v zaměstnání
 Podrobný popis situace na trhu práce
 Úkoly v oblasti vedení zaměstnanců
 Trvání zaměstnání a dosavadní pracovní zkušenosti
 Předchozí zaměstnání
 Pracovní podmínky včetně pracovní doby a jejích úprav
 Pracovní kalendář
 Pracovní doba
 Zdravotní stav a zdravotní postižení, zdravotní péče a determinanty
 Minimální evropský zdravotní modul
 Zdravotní stav a zdravotní postižení
 Zdraví dětí
 Přístup ke zdravotní péči
 Zdravotní péče
 Přístup ke zdravotní péči (děti)
 Zdravotní determinanty
 Kvalita života, včetně účasti na společenském a kulturním životě a dobrých životních podmínek
 Kvalita života
 Účast na společenském a kulturním životě
 Dobré životní podmínky
 Životní podmínky, včetně materiální deprivace, bydlení, životního prostředí a přístupu ke službám
 Materiální deprivace
 Deprivace dětí
 Hlavní charakteristiky bydlení
 Podrobné informace o podmínkách bydlení, včetně deprivace
 Náklady na bydlení včetně imputovaného nájemného
 Životní prostředí
 Využívání služeb včetně služeb v oblasti poskytování péče
 Finanční dostupnost
 Neuspokojené potřeby a jejich příčiny
 Péče o dítě
 Příjmy, spotřeba a jmění, včetně dluhů
 Příjmy z pracovní činnosti
 Příjmy z příspěvků a dávek
 Příjmy z penzijního zabezpečení
 Ostatní příjmy
 Daně a příspěvky
 Celkové příjmy
 Nadměrné zadlužení
 Nedoplatky
 Jmění
 Hlavní složky spotřeby
 Mezigenerační přenos znevýhodnění
 Zdraví
 Zdravotní stav a zdravotní


text:
postižení, zdravotní péče a determinanty
 Minimální evropský zdravotní modul
 Nemoci a chronická onemocnění
 Nehody a zranění
 Bolest
 Duševní zdraví
 Omezení funkcí
 Potíže při úkonech péče o vlastní osobu
 Potíže při úkonech v domácnosti
 Dočasné omezení aktivit (v důsledku zdravotních potíží)
 Překážky v zapojení do určitých oblastí života
 Využívání zdravotní a dlouhodobé péče
 Užívání léčivých přípravků
 Preventivní péče
 Přístup ke zdravotní péči
 Výška a tělesná hmotnost
 Fyzická aktivita
 Stravovací návyky
 Kouření
 Konzumace alkoholu
 Sociální a environmentální faktory
 Příjmy, spotřeba a jmění, včetně dluhů
 Celkové příjmy
 Vzdělávání a odborná příprava
 Charakteristiky osob a domácností
 Délka pobytu v zemi
 Trvání zaměstnání a dosavadní pracovní zkušenosti
 Doba nástupu do zaměstnání
 Účast na trhu práce
 Velikost podniku
 Dosažené vzdělání
 Dosažené vzdělání – podrobné údaje
 Vzdělání
 Dovednosti uváděné respondenty
 Účast ve vzdělávání a odborné přípravě
 Přístup k informacím o možnostech učení a poradenství (za 12 měsíců)
 Účast ve formálních vzdělávacích činnostech (za 12 měsíců)
 Poslední formální vzdělávací činnost – podrobné údaje (za 12 měsíců)
 Využití IKT v rámci posledního formálního vzdělávání (za 12 měsíců)
 Důvody pro účast v posledním formálním vzdělávání (za 12 měsíců)
 Platby za poslední formální vzdělávání a počet hodin (za 12 měsíců)
 Výsledky a využití dovedností získaných prostřednictvím posledního formálního vzdělávání (za 12 měsíců)
 Účast v neformálních vzdělávacích činnostech (za 12 měsíců)
 Neformální vzdělávací činnosti – podrobné údaje (za 12 měsíců)
 Využití IKT v rámci neformálních vzdělávacích činností (za 12 měsíců)
 Důvody pro účast v neformálních vzdělávacích činnostech (za 12 měsíců)
 Platby za neformální vzdělávací činnosti a počet hodin (za 12 měsíců)
 Výsledky a využití dovedností získaných prostřednictvím neformálních vzdělávacích činností (za 12 měsíců)
 Překážky v účasti ve vzdělávání a odborné přípravě (za 12 měsíců)
 Informální učení
 Příjmy, spotřeba a jmění, včetně dluhů
 Celkové příjmy
 Využívání informačních a komunikačních technologií (IKT)
 Zapojení do informační společnosti
 Přístup k IKT
 Používání IKT a jeho frekvence
 Překážky ve využívání IKT a obtíže s ním spojené
 Dopady používání IKT
 Bezpečnost, soukromí a důvěryhodnost
 Připojení k internetu odkudkoli
 Digitální dovednosti
 Činnosti na internetu
 Elektronické obchodování
 Kontakt s veřejnou správou
 Příjmy, spotřeba a jmění, včetně dluhů
 Celkové příjmy
 Využívání času
 Charakteristiky osob a domácností
 Složení domácnosti – podrobné údaje
 Účast ve vzdělávání a odborné přípravě
 Účast ve formálních vzdělávacích činnostech (v současnosti)
 Zdravotní stav a zdravotní postižení, zdravotní péče a determinanty
 Minimální evropský zdravotní modul
 Životní podmínky, včetně materiální deprivace, bydlení, životního prostředí a přístupu ke službám
 Vybavení předměty dlouhodobé spotřeby
 Péče o dítě
 Péče o nemocné a seniory
 Pracovní podmínky včetně pracovní doby a jejích úprav
 Pracovní doba
 Úpravy pracovní doby
 Příjmy, spotřeba a jmění, včetně dluhů
 Produkce pro vlastní spotřebu a na prodej, náhrady
 Příjmy z pracovní činnosti
 Celkové příjmy
 Rozvržení času
 Využívání času a druhy činností
 Souběžné činnosti
 Místo činnosti
 Přítomnost dalších osob během činnosti
 Posouzení činnosti
 Spotřeba
 Charakteristiky osob a domácností
 Složení domácnosti – podrobné údaje
 Životní podmínky, včetně materiální deprivace, bydlení, životního prostředí a přístupu ke službám
 Hlavní charakteristiky bydlení
 Účast ve vzdělávání a odborné přípravě
 Účast ve formálních vzdělávacích činnostech (v současnosti)
 Účast na trhu práce
 Doba trvání smlouvy/dohody
 Příjmy, spotřeba a jmění,