text: – Spotřeba SpolečenstvíSpotřeba ve Společenství | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Tuny | 62 317 | 57 492 | 64 919 | 77 095 | 79 813 |Index (2004=100) | 100 | 92 | 104 | 124 | 128 |Meziroční trend | -8 | 12 | 20 | 4 |Zdroj: Eurostat, žádost, ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník2. Současný dovoz z dotčených zemía) Objem a podíl na trhu(56) Pro stanovení celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodné započítat dovoz ze zemí, na které byla rozšířena stávající antidumpingová opatření podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení, tj. Srí Lanky, Indonésie, Filipín a Tchaj-wanu (viz 2. a 4. bod odůvodnění výše). Mělo se za to, že dovoz z těchto zemí ve skutečnosti sestával z výrobků pocházejících z ČLR. Celkový objem dovozu potrubních tvarovek z ČLR a Thajska tak vzrostl z 6 861 tun v roce 2004 na 17 605 tun v období přezkumného šetření, tj. o 157 %. Podíl na trhu v případě tohoto dovozu, vyjádřený jako procento spotřeby Společenství, se zvýšil z 11 % v roce 2004 na 22 % v období přezkumného šetření.TABULKA 2 – Dovoz z dotčených zemíDovoz (v tunách) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |ČLR včetně Srí lanky, Indonésie, Filipín a Tchaj-wanu | 6 083 | 6 705 | 10 621 | 15 326 | 16 004 |Podíl na trhu | 10 % | 12 % | 16 % | 20 % | 20 % |Thajsko | 778 | 558 | 1 623 | 1 700 | 1 601 |Podíl na trhu | 1 % | 1 % | 2 % | 2 % | 2 % |Dotčené země celkem | 6 861 | 7 263 | 12 244 | 17 026 | 17 605 |Podíl na trhu | 11 % | 13 % | 19 % | 22 % | 22 % |Zdroj: Eurostat.b) Ceny dovozu a cenové podbízení(57) Vyvážející výrobci v ČLR a Thajsku nespolupracovali, a proto vývozní cena vycházela z údajů Eurostatu. Z důvodů uvedených výše v 56. bodě odůvodnění také průměrná vývozní cena z ČLR vycházela z průměrných vývozních cen ze Srí Lanky, Indonésie a Filipín, tj. ze zemí, na které byla kvůli praktikám obcházení rozšířena zmíněná opatření. Na základě toho průměrná vývozní cena dotčeného výrobku z ČLR, včetně praktik obcházení, vzrostla za posuzované období o 17 % z 997 EUR/tunu na 1 169 EUR/tunu, z Thajska o 69 % z 1 223 EUR/tunu na 2 067 EUR/tunu a z Tchaj-wanu o 22 % z 1 412 EUR/tunu na 1 718 EUR/tunu. Celkově se průměrná cena výrobku z dotčených zemí včetně Tchaj-wanu zvýšila z 1 137 EUR v roce 2004 na 1 479 EUR v období přezkumného šetření, tj. o 30 %. Za stejné období v důsledku zvýšení cen základního surového materiálu, tj. ocelových trubek, značně vzrostly výrobní náklady.(58) Porovnání mezi cenami ze závodu výrobců Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, a náležitě upravenými cenami Eurostatu


text: prokázalo průměrné cenové podbízení ve výši 54,8 % v případě ČLR, 20 % v případě Thajska a 33,5 % v případě Tchaj-wanu.3. Dovoz z jiných třetích zemí(59) V platnosti jsou antidumpingová cla na dovoz z Korejské republiky a Malajsie; dovoz z těchto zemí se podle zpráv Eurostatu za posuzované období snížil na velmi nízkou úroveň (tj. méně než 1 % spotřeby Společenství).(60) Celkový objem dovozu potrubních tvarovek ze třetích zemí jiných než těch, které jsou zmíněny v předchozím bodě odůvodnění, se zvýšil ze 4 679 tun v roce 2004 na 10 563 tun na konci období přezkumného šetření, tj. o 126 %. Podíl na trhu v případě tohoto dovozu dosáhl 13 % spotřeby Společenství. Znamená to nárůst o 76 % za posuzované období z 8 % na 13 %.TABULKA 3 – Dovoz a podíl na trhu v případě dovozu z jiných třetích zemí2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Dovoz z jiných třetích zemí (v tunách) | 4 679 | 6 134 | 6 795 | 9 993 | 10 563 |Index (2004=100) | 100 | 131 | 145 | 214 | 226 |Podíl na trhu | 8 % | 11 % | 10 % | 13 % | 13 % |Index (2004=100) | 100 | 142 | 139 | 173 | 176 |Zdroj: Eurostat a údaje o trhu poskytnuté žadatelemTABULKA 4 – Hlavní dovoz do SpolečenstvíHlavní dovoz z jiných třetích zemí v tunách a podle země | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Izrael | 78 | 945 | 1 231 | 2 455 | 3 293 |Turecko | 650 | 506 | 467 | 1 991 | 2 138 |Vietnam | 767 | 695 | 1 225 | 1 748 | 2 134 |Indie | 1 537 | 1 763 | 1 553 | 1 703 | 1 065 |Zdroj: Eurostat a údaje o trhu poskytnuté žadatelem4. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství4.1 Předběžná poznámka(61) Trendy hospodářských ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zaměstnanost, produktivita, prodej, podíl na trhu a růst, byly posouzeny na základě informací obdržených od všech výrobců Společenství, zatímco trendy týkající se cen, ziskovosti, peněžního toku, schopnosti získat kapitál a investice, zásob, návratnosti investic a mezd byly posouzeny na základě ověřených informací poskytnutých v rámci kompletních odpovědí výrobců Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, na dotazník.4.2 Údaje o výrobním odvětví Společenství jako celkua) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity(62) Během posuzovaného období vzrostla celková výroba výrobního odvětví Společenství o 8 %, zatímco výrobní kapacita vzrostla o 5 %. Využití kapacity se za stejné období zvýšilo nepatrně. Na to je však třeba pohlížet v souvislosti s 28% nárůstem spotřeby Společenství.TABULKA 5 – Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Objem výroby v tunách | 80 044 | 73 049 | 82 950 | 85 536 | 86 723 |Výrobní kapacita v tunách | 154 840 | 155 740 | 160 890 | 162 910 | 163 210

type: legislation

jurisdiction: EU


text: |Využití kapacity v % | 52 % | 47 % | 52 % | 53 % | 53 % |Zdroj: Eurostat, žádost, ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazníkb) Zaměstnanost a produktivita(63) Úroveň zaměstnanosti v rámci výrobního odvětví Společenství zůstala relativně stabilní, s výjimkou roku 2005, a za celé posuzované období poklesla o 1 %. Produktivita, měřená jako výroba v tunách na zaměstnanou osobu, vzrostla o 9 %.TABULKA 6 – Zaměstnanost a produktivita2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Zaměstnanost (související s dotčeným výrobkem) | 1 297 | 1 073 | 1 268 | 1 289 | 1 287 |Produktivita (tun/zaměstnance) | 62 | 68 | 65 | 66 | 67 |c) Objem prodeje a podíl na trhu(64) Objem prodeje výrobního odvětví Společenství zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství vzrostl o 4 %, z 59 399 tun v roce 2004 na 61 991 tun v období přezkumného šetření. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se však v průběhu posuzovaného období stále snižoval. Celkový podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se tak snížil o 21 %. Jak již bylo vysvětleno výše, významná část výrobků Společenství je prodána na vývoz prostřednictvím velkoobchodníků. Podíl na trhu byl proto vyjádřen jako poměrná část celkové výroby Společenství minus celkový vývoz v rámci zřejmé spotřeby Společenství.TABULKA 7 – Objem prodeje a podíl na trhu2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Objem prodeje v EU subjektům, které nejsou ve spojení, v tunách | 59 399 | 51 461 | 57 299 | 60 193 | 61 991 |Podíl na trhu | 81 % | 77 % | 71 % | 65 % | 65 % |Index (2004=100) | 100 | 94 | 87 | 80 | 79 |d) Růst(65) Zatímco spotřeba Společenství vzrostla o 28 % mezi rokem 2004 a obdobím přezkumného šetření, 21% snížení podílu výrobního odvětví Společenství na trhu a souběžný nárůst dovozu z dotčených zemí jasně ukazují, že se výrobní odvětví Společenství nemohlo podílet na růstu trhu.e) Velikost dumpingového rozpětí(66) Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Společenství za zanedbatelný.f) Zotavení z účinků dumpingu(67) Jak naznačuje kladný vývoj většiny výše uvedených ukazatelů, ekonomická situace výrobního odvětví Společenství se od roku 2004 až do začátku roku 2008 částečně zotavila ze škodlivých účinků dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí.4.3 Údaje vztahující se pouze na výrobce ve Společenství vybraných do vzorkua) Zásoby(68) Zásoby za celé posuzované období vzrostly o 3 %. Množství zásob bylo podstatně větší v roce 2007 – to bylo způsobeno rostoucími cenami ocelových trubek, což společnosti přimělo zvětšit zásoby.TABULKA 8 – ZásobyObjemy konečných zásob | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Tuny | 7 449 | 7 206 | 7 580 | 8 510 | 7 703 |Zdroj: ověřené odpovědi výrobců ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, na dotazníkb) Průměrné prodejní ceny(69) Během posuzovaného období průměrné prodejní ceny účtované výrobci ve Společenství, kteří


text: byli vybráni do vzorku, na trhu Společenství postupně rostly. Celkově došlo mezi rokem 2004 a obdobím přezkumného šetření k nárůstu o 57 %. Tento nárůst se částečně vysvětluje zvýšením nákladů na hlavní surový materiál, ocelové trubky, a částečně změnou rozsahu výroby u dvou výrobců ve Společenství, kteří se zaměřili na dražší zvláštní druhy.TABULKA 9 – Průměrná prodejní cenaProdejní cena | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |EUR/tunu | 1 779 | 2 128 | 2 482 | 2 738 | 2 790 |Index (2004=100) | 100 | 120 | 139 | 154 | 157 |Zdroj: ověřené odpovědi výrobců ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, na dotazníkc) Průměrné výrobní náklady(70) V posuzovaném období také došlo k postupnému zvýšení průměrných výrobních nákladů, a to především v důsledku zvýšených cen oceli. Průměrné výrobní náklady vzrostly v období přezkumného šetření z 1 628 EUR/tunu na 2 401 EUR/tunu, tj. o 48 %.TABULKA 10 – Průměrné výrobní nákladyNáklady na jednotku | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |EUR/tunu | 1 628 | 2 059 | 1 998 | 2 040 | 2 401 |Index (2004=100) | 100 | 127 | 123 | 125 | 148 |Zdroj: ověřené odpovědi výrobců ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, na dotazníkd) Ziskovost a peněžní tok(71) Ziskovost výrobců ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, sledovala pozitivní trend v souladu se zvýšením prodejních cen. I přes významné problémy v letech 2004 a 2005 dosáhla celková ziskovost 9,1 % v období přezkumného šetření. To bylo částečně zapříčiněno přeorientováním se na výrobu výrobků s vyšší přidanou hodnotou během posuzovaného období.(72) Mezi lety 2004 a 2006 došlo ke značným fluktuacím v peněžním toku, což bylo následováno velmi podstatným a postupným nárůstem až do konce posuzovaného období.TABULKA 11 – Ziskovost a peněžní tok2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Ziskovost | 1,8 % | 1,2 % | 7,2 % | 10,6 % | 9,1 % |Index (2004=100) | 100 | 70 | 403 | 598 | 514 |Peněžní tok (v tis. EUR) | 3 320 | 1 425 | 7 577 | 10 100 | 12 308 |Index (2004=100) | 100 | 43 | 228 | 304 | 371 |Zdroj: ověřené odpovědi výrobců ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, na dotazníke) Investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál(73) Výrobci ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, během posuzovaného období navýšili investice o 115 %. Investováno bylo nejčastěji do rozvoje strojních zařízení a vybudování lepších logistických kapacit za účelem zvýšení produktivity.(74) Návratnost investic vyjádřená jako zisky/ztráty dotčeného výrobku vztažené k čisté účetní hodnotě investic ve zmíněném období podstatně vzrostla a sledovala tak trend ziskovosti.(75) Komisi nebyly předloženy žádné důkazy o snížené či zvýšené schopnosti získat kapitál v průběhu posuzovaného období.TABULKA 12 – Investice a výnos z investic2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Investice do dotčeného výrobku (v tis. EUR) | 2 567 | 4 448 | 3 930 | 4 986 | 5


text: 524 |Index (2004=100) | 100 | 173 | 153 | 194 | 215 |Návratnost investic | 4 % | 2 % | 29 % | 44 % | 38 % |Zdroj: ověřené odpovědi výrobců ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, na dotazník5. Závěr o situaci výrobního odvětví Společenství(76) Antidumpingová opatření měla pozitivní dopad na situaci výrobců ve Společenství, kteří byly vybráni do vzorku, což dokazuje pozitivní vývoj většiny ukazatelů od roku 2004, během období příznivého hospodářského cyklu. Výrobní odvětví Společenství zvýšilo svůj objem prodeje a ceny. Ukazatele újmy jako výroba, výrobní kapacita, ziskovost, investice, návratnost investic a produktivita také vykázaly pozitivní vývoj. Navýšené investice určené pro zlepšení výrobních zařízení měly přímý dopad na ziskovost výrobců, kteří byli vybráni do vzorku, i přes významnou ztrátu podílů na trhu.(77) Měl by však být brán ohled na to, že výrobci ve Společenství potřebují udržet určitou úroveň výroby a objemu prodeje, aby vstřebali fixní náklady. Potrubní tvarovky jsou vyráběny specializovanými strojními zařízeními vyráběnými na zakázku, které jsou významným faktorem v oblasti nákladů. Společnosti, které byly vybrány do vzorku, v posuzovaném období pracovaly asi na 50 % kapacity a nebyly schopné využití své kapacity významně zvýšit. Ziskovost je proto stále velmi citlivá na pokles výroby.(78) I přes výše popsaný pozitivní vývoj však výrobní odvětví Společenství v posuzovaném období ztratilo značnou část svého podílu na trhu, a to z 81 % v roce 2004 na 65 % během období přezkumného šetření. Po poklesu objemu prodeje byli výrobci ve Společenství schopni znovu dosáhnout úrovně objemu prodeje, kterého bylo dosaženo již v roce 2004, zatímco celková spotřeba Společenství za stejné období vzrostla o 28 %. Je jasné, že výrobní odvětví Společenství nedokázalo využít významného nárůstu spotřeby ve Společenství. Některé z pozitivních faktorů jsou také výsledkem zániku významného výrobce ve Společenství ve Spojeném království, jehož činnosti byly převzaty dvěma ze společností podporujících žádost.(79) Vzhledem k výše uvedenému lze dojít k závěru, že zavedení opatření vůči ČLR a Thajsku mělo jistý pozitivní dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství, které by opět mohlo dosáhnout ziskovosti. Zatímco však výrobní odvětví Společenství bylo schopné mírně zvýšit objem výroby a prodeje, podíly na trhu byly při značném nárůstu poptávky na trhu Společenství ztraceny. Toto dokazuje, že i přes investice do modernizovaných výrobních zařízení je situace výrobního odvětví Společenství obecně stále velmi křehká a velice závislá na dostatečné úrovni cen na straně jedné a na dostatečném objemu výroby umožňujícím vstřebat vysoké fixní náklady na straně druhé.F. PRAVDĚPODOBNOST OPAKOVÁNÍ ÚJMY(80) Za účelem vyhodnocení pravděpodobného účinku ukončení platnosti opatření byly posuzovány tyto skutečnosti:(81) Vzhledem k významným rozpětím cenového podbízení zjištěným v období přezkumného šetření je tlak cen na trhu Společenství stále velmi velký. Zatímco náklady na výrobu výrobců ve Společenství v období přezkumného šetření vzrostly o 48 % (především následkem zvýšení ceny surového materiálu, tj. ocelových trubek), průměrná cena dovozu z dotčených zemí vzrostla pouze o 30 %.(82) V důsledku toho se v posuzovaném období podstatně zvýšil podíl dovozu z dotčených zemí na trhu. To dokazuje, že hlavní podíl ztráty podílu výrobního odvětví Společenství na


text: trhu byl převzat dovozem z dotčených zemí probíhajícím za dumpingové ceny, a tímto cenovým podbízením významně poškozujícím ceny prodeje výrobního odvětví Společenství, a to i přes platná antidumpingová opatření.(83) Jak již navíc bylo zmíněno ve 40. a 36. bodě odůvodnění výše, dostupné volné výrobní kapacity v dotčených zemích jsou značně vyšší než celková výroba ve Společenství během období přezkumného šetření nebo celková spotřeba ve Společenství ve stejném období. Proto lze očekávat, že pokud se opatření zruší, na trh Společenství pronikne velké množství výrobků vyrobených v těchto zemích. Pro ostatní potenciální vývozní trhy existují vysoká platná antidumpingová opatření, což by usnadnilo pronikání na trh Společenství. Opakované pokusy o obcházení antidumpingových opatření navíc potvrzují velký zájem vyvážejících výrobců v dotčených zemích o trh Společenství.(84) S ohledem na cenové chování vyvážejících výrobců z dotčených zemí v minulosti a v současné době se očekává levný dovoz, který cenovým podbízením významně poškodí ceny výrobního odvětví Společenství. Levný dovoz by jistě měl negativní dopad na výrobní odvětví Společenství, které se zotavilo pouze proto, že bylo možné udržet ceny na určité úrovni, ale které je stále zranitelné vůči mohutnému dovozu za nízké a dumpingové ceny.(85) Na základě výše uvedeného se usuzuje, že pokud by se povolilo pozbytí platnosti opatření, vedlo by to se vší pravděpodobností k obnovení újmy výrobního odvětví Společenství způsobené dumpingovým dovozem. Především se očekává, že ceny ve Společenství významně poklesnou, což bude mít velmi negativní dopad na úroveň zisku výrobců ve Společenství. To by nejen ohrozilo významné investice od roku 2004, ale také by to zabránilo dalšímu investování. Také by to nevyhnutelně vedlo k významnému poklesu zaměstnanosti v rámci výrobního odvětví Společenství. Pravděpodobnost opakování újmy se vzhledem k současné situaci způsobené hospodářským zpomalením v poslední době zvětšila.G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ1. Úvod(86) V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zjišťováno, zda je prodloužení platnosti antidumpingových opatření v zájmu výrobního odvětví Společenství jako celku nebo ne. Přitom byly posuzovány různé zájmy všech zúčastněných stran, tj. zájmy výrobního odvětví Společenství, dovozců/obchodníků a uživatelů dotčeného výrobku.(87) Za účelem zhodnocení pravděpodobného dopadu pokračujících opatření nebo ukončení jejich platnosti si Komise vyžádala informace od všech výše uvedených zúčastněných stran. Komise zaslala výběrové dotazníky 62 dovozcům dotčeného výrobku a obdržela devět odpovědí. Komise vybrala vzorek čtyř společností, z nichž tři poskytly úplnou odpověď na dotazník. Ze strany uživatelů nebylo nic předloženo.(88) Je třeba připomenout, že v předchozím šetření nebylo přijetí opatření považováno jako v rozporu se zájmem Společenství. Skutečnost, že současné šetření je přezkumem a analyzuje situaci, v níž jsou antidumpingová opatření již zavedena, umožňuje zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu současných antidumpingových opatření na dotčené strany.(89) Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pokračování dumpingu a pravděpodobnosti opakování újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v daném konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat.2. Zájmy výrobního odvětví Společenství(90) Výrobní odvětví Společenství prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno pozitivním vývojem jeho hospodářské situace v době, kdy byla po uložení stávajících platných antidumpingových opatření obnovena účinná hospodářská soutěž. Výrobní odvětví Společenství skutečně vyvinulo úsilí na


text: racionalizaci své produkce a posílení své konkurenceschopnost, což vedlo v posledních dvou letech posuzovaného období k rozumnému zisku. Zisková vývozní činnost výrobního odvětví Společenství také zaznamenala pozitivní vývoj a prokázala svou konkurenceschopnost na trzích třetích zemí (vývoz výrobců, kteří byli vybráni do vzorku, vzrostl za posuzované období o 21 %).(91) Z důvodů uvedených v 77. bodě odůvodnění potřebuje výrobní odvětví Společenství vyrobit určitý objem standardních výrobků, aby dosáhlo úspor z rozsahu a tudíž zůstalo konkurenceschopným. Standardní výrobky proto podléhají přímé konkurenci dovozu z ČLR a Thajska. Pokud by výrobky za dumpingové ceny pronikly na trh, úspory z rozsahu a tudíž i ziskovost operací ve Společenství by se významně snížily. Na druhé straně je možné rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Společenství bude i nadále těžit z opatření uložených v současnosti. Pokud tato opatření nebudou zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Společenství utrpí podstatnou újmu.3. Zájmy dovozců/obchodníků(92) Žádný ze spolupracujících dovozců nedovážel dotčený výrobek z ČLR nebo Thajska, nýbrž pouze z Tchaj-wanu. Šetření nepodalo žádné důkazy o tom, že platná opatření dovozce podstatně ovlivnila. Je zřejmé, že dovozci nalezli jiné zdroje dodávek, jak lze usoudit podle podílu na trhu (13 %) jiných třetích zemí, který ukazuje, že podmínky konkurence na trhu Společenství jsou zajištěny.(93) Co se týče Tchaj-wanu a jak bylo uvedeno v 98. až 105. bodě odůvodnění, současné osvobození vztahující se na dva vyvážející výrobce bylo přehodnoceno v důsledku tvrzení týkajícího se praktik obcházení. Dovozci se spoléhali na to, že pokud by osvobození těchto společností bylo zrušeno, byli by schopni nalézt jiné zdroje dodávek. Zachování opatření tak díky jiným zdrojům dodávek nebude mít na dovozce významný negativní vliv. Mělo by být však poznamenáno, že pro menšinový trh výrobků podléhajících britským normám, na kterém jsou známými dodavateli pouze jeden evropský a jeden tchajwanský výrobce, mohou vyvstat problémy. Tento vliv však nejspíš bude možné pocítit pouze krátkodobě, než se objeví jiné zdroje.(94) Proto se usuzuje, že hospodářská situace dovozců dotčeného výrobku nebyla zavedením antidumpingových opatření, jež jsou v současné době v platnosti, významnou měrou negativně ovlivněna. To potvrzuje i skutečnost, že dovozci pokračovali v obchodování s dotčeným výrobkem ve významných množstvích a dokonce zvýšili v posuzovaném období objem dovozu. Ze stejných důvodů je tedy nepravděpodobné, že by zachování opatření způsobilo zhoršení jejich hospodářské situace v budoucnosti.4. Zájmy uživatelů(95) Uživateli dotčeného výrobku jsou zejména petrochemický a stavební průmysl. Komise zaslala dotazníky devíti uživatelům. Žádný z uživatelů v současném šetření nespolupracoval nebo o sobě nedal vědět. Nedostatek spolupráce svědčí o tom, že potrubní tvarovky představují jen velmi malou část celkových výrobních nákladů, a nezdá se, že by jim platná opatření způsobila ztrátu konkurenceschopnosti.5. Závěr týkající se zájmu Společenství(96) Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření učinila výrobní odvětví Společenství ziskovým i přes to, že kvůli přetrvávajícímu dumpingovému dovozu utrpělo významnou ztrátu podílu na trhu. Pokud by se dopustilo, aby platnost opatření uplynula, byl by ohrožen proces obnovy výrobního odvětví Společenství a mohlo by dojít i k jeho zániku.(97) Navíc se zdá, že platná opatření neměla v minulosti významný negativní vliv na hospodářskou a finanční situaci uživatelů


text: a dovozců. V důsledku toho se usuzuje, že není žádný závažný důvod k tomu, aby platnost antidumpingových opatření nebyla v současnosti zachována.H. PROZATÍMNÍ PřEZKUM TÝKAJÍCÍ SE TCHAJWANSKÝCH SPOLEčNOSTÍ, KTERÝM BYLO UDěLENO OSVOBOZENÍ1. Souvislosti(98) V roce 2000 nařízení Rady (ES) č. 763/2000 rozšířilo antidumpingová opatření uložená z dovozu pocházejícího z ČLR na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli odesílaný z Tchaj-wanu, s výjimkou potrubních tvarovek vyráběných a vyvážených společnostmi Chup Hsin Enterprise Co. Ltd (dále jen „Chup Hsin“), Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, (dále jen „Nian Hong“) a Rigid Industries Co., Ltd. (Kaohsiung, Tchaj-wan), protože bylo zjištěno, že tyto společnosti zmíněná opatření neobcházely.(99) Stávající částečný prozatímní přezkum byl omezen na přezkum nerozšíření cel uděleného společnostem Chup Hsin a Nian Hong.(100) Obě uvedené společnosti v tomto šetření spolupracovaly, a to tím, že odpověděly na dotazník Komise a přijaly inspekce na místě ve svých prostorách.(101) V odpovědi na konečný informační dokument jedna společnost tvrdila, že zahájení stávajícího šetření nebylo opodstatněné. Konkrétně společnost uvedla, že vzhledem k tomu, že byla osvobozena od rozšířených opatření v roce 2000, neexistují žádná platná na ni se vztahující opatření, která by měla být přezkoumána. Společnost v této souvislosti odkázala na zprávu odvolacího orgánu WTO týkající se případu Beef & Rice Mexico. Tato zpráva vykládá čl. 5 odst. 8 antidumpingové dohody WTO tak, že se vztahuje na nová šetření v případě, že se zjistí, že výrobci mají zanedbatelné dumpingové rozpětí. V čl. 5 odst. 8 se vskutku výslovně zmiňuje „ žádost podle odstavce 1 “. V stávajícím případě však byly Chup Hsin a ostatní dvě společnosti předmětem šetření o obcházení zahájeného na základě článku 13 základního nařízení a ne nového antidumpingového šetření. V roce 2000 bylo opravdu zjištěno, že dovozem z Tchaj-wanu docházelo k obcházení opatření uložených ČLR, přičemž tři společnosti byly osvobozeny, poněvadž v té době nedovážely dotčený výrobek z ČLR. Základní nařízení nevylučuje možnost přezkumu takového osvobození kdykoliv, pokud existují důkazy o obcházení. Zahájení stávajícího prozatímního přezkumu proto skutečně bylo opodstatněné a z právního hlediska správné. Tvrzení společnosti se proto zamítá.(102) Protože se nerozšíření cel zakládalo na zjištěních prvního šetření zaměřeného proti obcházení, bylo v současném přezkumu zjišťováno, zda jsou tato zjištění stále platná. V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo zjišťováno, zda byly splněny podmínky pro obcházení.2. Změna struktury obchodu(103) Co se týče Nian Hong, zjištění prokázala, že tato společnost dovážela potrubní tvarovky všech typů (kolena, přechodky, uzávěry a profily tvaru T) z ČLR. Společnost tvrdila, že se při tomto dovozu nejednalo o dotčený výrobek, nýbrž o polotovary. Výsledky šetření toto tvrzení nemohly potvrdit. Navíc bylo zjištěno, že vstup Nian Hong v případě tohoto zboží se omezoval na sražení hran, označení výrobku logem společnosti a balení, což představovalo méně než 10 % celkových výrobních nákladů. Tchajwanské celní dovozní prohlášení z ČLR navíc uvádělo kód KN dotčeného výrobku (730793), tj. konečný výrobek.(104) Pokud jde o Chup Hsin, ta ve svém dotazníku nezmínila žádný nákup či odpovídající další prodej potrubních tvarovek původem z Číny. Až během inspekce na místě bylo zjištěno, že


text: společnost dovážela potrubní tvarovky z ČLR. Nasbírané důkazy ukázaly, že tento dovoz byl prováděn prostřednictvím japonské společnosti. Po inspekci na místě společnost tvrdila, že všechny dovezené potrubní tvarovky čínského původu byly prodány na domácím tchajwanském trhu. Společnost předložila opravené údaje týkající se několika tabulek v dotazníku. Avšak skutečnost, že informace týkající se dovozu z ČLR byly původně vynechány, byla považována za zavádějící ve smyslu článku 18 základního nařízení a vážně zpochybnila spolehlivost informací předložených před inspekcí na místě i po ní.(105) Jak již bylo zmíněno výše, původními důvody pro udělení osvobození společnostem Chup Hsin a Nian Hong bylo to, že obě společnosti v té době nezakoupily žádné potrubní tvarovky z ČLR, což již neplatí. Vzhledem k odhaleným praktikám obcházení byla zjištěna změna struktury obchodu, poněvadž výrobky pocházející z ČLR jsou nyní odesílány přes Tchaj-wan i dvěma výše zmíněnými společnostmi.3. Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod(106) Ani pro jednu z uvedených dvou společností nemělo zpětné vyvážení dovezených čínských výrobků jiné dostatečné opodstatnění či hospodářský důvod než obcházení antidumpingových opatření.(107) V případě Nian Hong byly výrobky jen nepatrně pozměněny a přidaná hodnota dotčeného výrobku tak byla velmi nízká.(108) Co se týče Chup Hsin, skutečnost, že tato společnost opominula podat informace o svém dovozu čínského výrobku v odpovědi na dotazník, byla považována na jedné straně za zavádějící a na straně druhé za ukazatel svědčící o tom, že společnost si byla vědoma svého obcházení opatření vztahující se na potrubní tvarovky pocházející z ČLR. Na základě důkazů poskytnutých těmito dvěma společnostmi bylo navíc šetřením zjištěno, že bylo možné dovážet zboží ze třetí země na Tchaj-wan a zpětně je vyvážet pod tchajwanským osvědčením o původu bez toho, aby bylo významněji pozměněno.4. Podrývání nápravných účinků cla z hlediska cen a/nebo množství obdobných výrobků(109) Podle Eurostatu vzrostl celkový vývoz z Tchaj-wanu do Společenství o 209 % z 2 372 tun v roce 2003 na 7 335 tun v období přezkumného šetření. Objem vývozu sice mezi lety 2003 a 2005 zůstal víceméně stabilním, ale od roku 2006 do konce období přezkumného šetření silně vzrostl. Dvě tchajwanské společnosti, které samy o sobě byly odpovědné za téměř všechen tchajwanský vývoz dotčeného výrobku do EU v období přezkumného šetření, navýšily svůj vývoz do EU mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření o 206 %.(110) Objem dotčeného dovozu představoval 9 % spotřeby ve Společenství, což je považováno za významné. Proto je jasné, že zaznamenané změny obchodního toku podrývaly nápravné účinky opatření z hlediska množství dováženého na trh Společenství.(111) Co se týče cen výrobků odesílaných z Tchaj-wanu, údaje Eurostatu ukázaly, že průměrné vývozní ceny dovozu z Tchaj-wanu během období přezkumného šetření dosáhly 1 718 EUR/tunu, což je cena mnohem nižší než ceny ve výrobním odvětví Společenství (-33,5 %). Porovnání mezi cenami ze závodu výrobců ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, a ověřenými vývozními cenami společností Chup Hsin a Nian Hong prokázalo průměrný prodej pod cenou ve výši 86,6 %, resp. 71 %, tj. procentuální hodnota, o kterou vývozní ceny těchto společností byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství nepůsobící újmu. Nápravné účinky uloženého antidumpingového


text: cla jsou tudíž cenově podrývány.(112) Na základě výše uvedených skutečností byl přijat závěr, že změna obchodních toků společně s významným nárůstem dovozu z Tchaj-wanu za velmi nízké ceny podrývá nápravné účinky antidumpingových opatření, pokud se jedná o množství a ceny obdobného výrobku.5. Důkazy dumpingu ve vztahu k dříve stanoveným běžným hodnotám obdobného výrobku(113) Za účelem určit, zda by bylo možné najít důkazy o dumpingu týkajícího se dotčeného výrobku vyváženého do Společenství dvěma zmíněnými tchajwanskými společnostmi během období šetření, byly vývozní ceny stanoveny na základě vlastních údajů těchto společností.(114) V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byly tyto vývozní ceny porovnány s dříve stanovenou běžnou hodnotou obdobného výrobku. V předchozím přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2003 bylo pro ČLR za vhodnou srovnatelnou zemi s tržní ekonomikou pro účely stanovení běžné hodnoty shledáno Thajsko.(115) Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou bylo přihlédnuto k rozdílům ovlivňujícím ceny a cenovou srovnatelnost, to v provedením úprav. Tyto úpravy byly provedeny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, pokud jde o náklady na dopravu a úvěry, na základě informací shromážděných během inspekcí na místě.(116) V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení ukázalo srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním šetření s váženými průměrnými vývozními cenami během tohoto přezkumného šetření, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranici Společenství před proclením, na dumping u dovozu potrubních tvarovek dvěma zmíněnými tchajwanskými společnostmi. Zjištěná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranici Společenství před proclením, činila 56,09 %, resp. 44,77 %.6. Závěr týkající se přezkumu osvobození od rozšíření opatření na dovoz z Tchaj-wanu(117) S ohledem na výše uvedené zjištění o obcházení a v souladu s čl. 13 odst. 1 první větou základního nařízení by měla být stávající antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaný společnostmi Chup Hsin a Nian Hong.7. Trvalá povaha změny okolností(118) Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda změněné okolnosti lze přiměřeně označit jako okolnosti trvalé povahy.(119) Pokud jde o Nian Hong, šetření ukázalo, že tato společnost již několik let nemá žádnou skutečnou výrobu a že vývozem této společnosti do Společenství byly potrubní tvarovky dovezené z ČLR. Vzhledem k tomu, že skutečná výroba ustala již před několika lety, není důvod se domnívat, že tato situace nepřetrvává.(120) Pokud jde o Chup Hsin, jak bylo zmíněno výše v 104. bodě odůvodnění, informace, které tato společnost poskytla, byly považovány za nespolehlivé. Skutečnost, že tato společnost opominula v odpovědi na dotazník Komise podat informace o výrobcích, které dovezla z Číny, byla považována za ukazatel svědčící o tom, že společnost si byla vědoma svého obcházení, a neexistují informace o tom, že by tato společnost měla v úmyslu v budoucnosti v této praxi nepokračovat.(121) Vzhledem k těmto okolnostem lze zjištění z období přezkumného šetření považovat za trvalá. V souladu s čl. 11 odst. 3 je vzhledem k praktikám obcházení zjištěným u dvou vyvážejících výrobců na Tchaj-wanu, jmenovitě Chup Hsin a Nian Hong, vhodné tato osvobození od rozšířených


text: opatření zrušit.I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ(122) Všechny dotčené strany byly informovány o základních faktech a skutečnostech braných v úvahu, na jejichž základě je zamýšleno doporučit, aby stávající opatření zůstala v platnosti a aby osvobození od rozšíření cel na dovoz dotčeného výrobku vyráběného Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung, a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung, bylo zrušeno. Byla jim také poskytnuta lhůta, během níž mohly následně po poskytnutí zmíněných informací vznést své námitky.(123) Po výše zmíněném poskytnutí informací nabídl jeden z vyvážejících výrobců, jemuž bylo toto osvobození odebráno, závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.(124) Tato nabídka byla posouzena a bylo zjištěno, že formální nabídka byla učiněna až po lhůtě pro vznesení námitek a s nedostatečným odůvodněním tohoto zpoždění. Nabídka se údajně zakládala na objemu vývozu během období přezkumného šetření, který byl omezen na vlastní výrobu společnosti a výrobu od subdodavatele na Tchaj-wanu, jež by nepodléhala žádnému antidumpingovému clu do výše množstevního stropu.(125) Ovšem vzhledem k tomu, že během inspekce na místě společnost nebyla schopná dokázat, jaká část prodeje do Společenství byla tchajwanské výroby a jaká byla dovezena z ČLR, nebyl argument této společnosti o tom, že by údaje o vývozu mohly být zkontrolovány pomocí příslušných databází, platný, protože vývoz do Společenství by mohl zahrnovat zboží pocházející z ČLR. Navíc skutečnost, že společnost opominula podat informace o jejím dovozu z ČLR během období přezkumného šetření, byla považována za zavádějící ve smyslu článku 18 základního nařízení a vážně zpochybňuje spolehlivost informací předložených společností před inspekcí na místě i po ní.(126) Z výše uvedených důvodů závazek nabídnutý dotčeným vyvážejícím výrobcem nemohl být přijat.(127) Z výše uvedeného vyplývá, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová cla z dovozu potrubních tvarovek pocházejících z ČLR a Thajska či odesílaných z Tchaj-wanu uložená nařízením (ES) č. 964/2003 by měla zůstat zachována.(128) Rozšíření opatření týkajících se dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR na dovoz odesílaný z Indonésie nařízením Rady (ES) č. 2052/2004[15], Srí Lanky nařízením Rady (ES) č. 2053/2004[16] a Filipín nařízením Rady (ES) č. 655/2006[17], bez ohledu na to, zda je prohlášen za pocházející z Indonésie, Srí Lanky a Filipín či nikoliv, by proto také mělo být zachováno.(129) Osvobození některých potrubních tvarovek vyrobených společnostmi Chup Hsin a Nian Hong od rozšíření antidumpingových opatření by mělo být zrušeno. Na tyto společnosti se proto bude vztahovat stejné antidumpingové clo jako na výrobce v ČLR podle čl. 13 odst. 1 základního nařízení.PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (vyjma korozivzdorné oceli), s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska, v současné době kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 a ex 7307 99 90 (kódy TARIC 7307 93 11 91, 7307 93 11 93, 7307 93 11 94, 7307 93 11 95, 7307 93 11 99, 7307 93 19 91, 7307 93 19 93, 7307 93


text: 19 94, 7307 9319 95, 7307 93 19 99, 7307 99 30 92, 7307 99 30 93, 7307 99 30 94, 7307 99 30 95, 7307 99 30 98, 7307 99 90 92, 7307 99 90 93, 7307 99 90 94, 7307 99 90 95, 7307 99 90 98).2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:Země | Společnost | Celní sazba (%) | Doplňkový kód TARIC |Čínská lidová republika | Všechny společnosti | 58,6 | - |Thajsko | Awaji Materia (Thailand) Co. Ltd. Samutprakarn | 7,4 | 8850 |Thai Benkan Co. Ltd. Prapadaeng - Samutprakarn | 0 | A 118 |Všechny ostatní společnosti | 58,9 | A 999 |3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.Článek 2Konečné antidumpingové clo uložené článkem 1 z dovozu pocházejícího z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz stejných tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu (kódy TARIC: 7307 93 11 91, 7307 93 19 91, 7307 99 30 92 a 7307 99 90 92; doplňkový kód TARIC A999), Indonésie (kódy TARIC: 7307 93 11 93, 7307 93 19 93, 7307 99 30 93 a 7307 99 90 93), Srí Lanky (kódy TARIC: 7307 93 11 94, 7307 93 19 94, 7307 99 30 94 a 7307 99 90 94) a Filipín (kódy TARIC: 7307 93 11 95, 7307 93 19 95, 7307 99 30 95 a 7307 99 90 95), bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející z Tchaj-wanu, Indonésie, Srí Lanky a Filipín či nikoliv, s výjimkou stejných tvarovek vyráběných společností Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Tchaj-wan) (doplňkový kód TARIC A099). Osvobození od rozšíření cla na dovoz stejných tvarovek vyráběných společnostmi Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tchaj-wan) (doplňkový kód TARIC A098) a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Tchaj-wan) (doplňkový kód TARIC A100) se zrušuje.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyně [...][pic][pic][pic] [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1, naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. L 84, 3.4.1996, s. 1.[3] Úř. věst. L 94, 14.4.2000, s. 1, nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2314/2000 (Úř. věst. L 267, 20.10.2000, s. 15).[4] Úř. věst. L 139, 6.6.2003, s. 1, ve znění nařízení (ES) č. 1496/2004 (Úř. věst. L 275, 25.8.2004, s. 1).[5] Dříve Awaji Sangyo Co. Ltd., viz Úř. věst. C 152/2007, s.16.[6] Úř. věst. L 84, 3.4.1996, s. 46.[7] Úř. věst. L 275, 25.8.2004, s. 1.[8] Úř. věst. L 139, 6.6.2003, s. 1, ve znění nařízení (ES) č. 1496/2004 (Úř. věst. L 275, 25.8.2004, s. 1).[9] Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 4.[10] Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 9.[11] Úř. věst. L 116, 29.4.2006, s. 1.[12] Úř. věst. L 275, 16.10.2008, s. 18.[13] Úř. věst. C


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 27.1.2021
 COM(2020) 841 final/2
 2020/0373(NLE)
 COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii, pokud jde o přijetí rozhodnutí o sestavení seznamu 25 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu podle dohody, a rezervního seznamu osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu podle dohody za stranu Unie
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Komise navrhuje, aby Rada stanovila postoj, který má být jménem Unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „dohoda o vystoupení“) k rozhodnutí smíšeného výboru o změně uvedené dohody.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Dohoda o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii
 Dohoda o vystoupení stanoví podmínky spořádaného vystoupení Spojeného království z Unie a Euratomu. Dohoda o vystoupení vstoupila v platnost dne 1. února 2020.
 2.2.Smíšený výbor
 Smíšený výbor zřízený podle čl. 164 odst. 1 dohody o vystoupení sestává ze zástupců Unie a Spojeného království. Spolupředsedá mu Unie a Spojené království. Příloha VIII dohody o vystoupení stanoví jednací řád smíšeného výboru. Smíšený výbor se schází alespoň jednou ročně nebo na žádost Unie nebo Spojeného království a termíny a program svých zasedání stanoví po vzájemné dohodě
 Úkoly smíšeného výboru jsou stanoveny v článku 164 dohody o vystoupení a zahrnují zejména:
 ·dohled nad prováděním a uplatňováním dohody přímo nebo prostřednictvím činnosti specializovaných výborů, které mu podávají zprávy,
 ·přijímání rozhodnutí a doporučení, včetně změn dohody v případech v ní stanovených,
 ·předcházení problémům a řešení sporů, jež by mohly vyvstat v souvislosti s výkladem a uplatňováním dohody.
 2.3.Zamýšlený akt smíšeného výboru
 V souladu s čl. 171 odst. 1 dohody o vystoupení sestaví smíšený výbor nejpozději do konce přechodného období seznam 25 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu. Smíšený výbor rovněž zajistí, aby seznam kdykoli splňoval zvláštní požadavky stanovené v dohodě o vystoupení.
 Účelem zamýšleného rozhodnutí je sestavit seznam osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci členů rozhodčích tribunálů v rámci dohody o vystoupení.
 Zamýšlené rozhodnutí se v souladu s čl. 166 odst. 2 dohody o vystoupení stane pro strany závazným. V souladu s článkem 9 jednacího řádu je v rozhodnutích přijatých smíšeným výborem uvedeno datum, k němuž nabývají účinku.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Přechodné období stanovené v dohodě o vystoupení skončí dne 31. prosince 2020. Převážná většina ustanovení dohody o vystoupení, včetně ustanovení o řešení sporů podle části šesté hlavy III, vstoupí v platnost dne 1. ledna 2021. Je nezbytné, aby byl pro případ sporu ohledně výkladu dohody o vystoupení sestaven seznam rozhodců do 1. ledna 2021, neboť od tohoto okamžiku může kterákoli ze stran postoupit spory závaznému rozhodčímu řízení.
 Unie a Spojené království společně navrhly pět osob pro


text:
funkci předsedy rozhodčího tribunálu. Obě strany, Unie a Spojené království, navrhly na funkci členů rozhodčího tribunálu každá deset osob.
 Postojem Unie by proto měla být podpora přijetí rozhodnutí smíšeného výboru podle čl. 171 odst. 1 dohody o vystoupení, kterým se stanoví seznam 25 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci rozhodce podle dohody, v souladu s návrhem rozhodnutí připojeným k tomuto návrhu.
 Kromě toho Unie vybrala rezervní skupinu sedmnácti osob, které mohou být podle potřeby kontaktovány Unií, jakmile smíšený výbor aktualizuje seznam 25 osob v souladu s čl. 171 odst. 1 poslední větou.
 4.Právní základ
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, jimiž se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Rozhodnutí, které má smíšený výbor přijmout, představuje akt s právními účinky. V souladu s čl. 166 odst. 2 dohody bude zamýšlený akt pro strany závazný.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dotyčné dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 Cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají stanovení postoje Unie k seznamu osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci členů rozhodčích tribunálů podle dohody o vystoupení. Uzavření dohody vycházelo z čl. 50 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii.
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by tudíž měl být čl. 50 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Vzhledem k tomu, že účelem rozhodnutí smíšeného výboru je sestavit seznam osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci členů rozhodčích tribunálů podle dohody o vystoupení, je vhodné rozhodnutí smíšeného výboru po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2020/0373 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii, pokud jde o přijetí rozhodnutí o sestavení seznamu 25 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu podle dohody, a rezervního seznamu osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu podle dohody za stranu Unie
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 50 odst. 2 této smlouvy,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „dohoda o vystoupení“) byla uzavřena rozhodnutím Rady (EU) 2020/135
 1
 a vstoupila v platnost dnem 1. února 2020.
 (2)V souladu s čl. 171 odst. 1 dohody o vystoupení sestaví smíšený výbor nejpozději do konce přechodného období stanoveného v dohodě o vystoupení seznam 25 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu. Smíšený výbor musí zajistit, aby byl uvedený seznam vždy


text:
v souladu s požadavky.
 (3)V souladu s čl. 171 odst. 2 dohody o vystoupení seznam zahrnuje pouze osoby, které poskytují veškeré záruky nezávislosti, které splňují všechny požadavky nezbytné k výkonu nejvyšších soudních funkcí v jejich zemích nebo jsou obecně uznávanými znalci práva a které mají odborné znalosti a zkušenosti v oblasti práva Unie a mezinárodního práva veřejného. Seznam nezahrnuje osoby, jež jsou členy, úředníky nebo jinými zaměstnanci orgánů Unie, vlády členského státu nebo vlády Spojeného království.
 (4)Obě strany, Unie a Spojené království, společně navrhly pět osob na funkci předsedy rozhodčího tribunálu a každá z nich navrhla deset osob na funkci člena rozhodčího tribunálu.
 (5)Je vhodné stanovit postoj, který má být ve smíšeném výboru zaujat jménem Unie.
 (6)Je rovněž vhodné vytvořit rezervní skupinu odborníků, kteří jsou ochotni a schopni zastávat funkci rozhodce podle dohody o vystoupení a mohou být kontaktováni za účelem aktualizace seznamu 25 osob ze strany Unie,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném podle čl. 164 odst. 1 dohody o vystoupení, vychází z návrhu rozhodnutí smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí v příloze I.
 Postojem, který má být jménem Unie zaujat na zasedání smíšeného výboru, na němž se přijímá rozhodnutí uvedené v předchozím pododstavci, se má podpořit připojení poznámky k zápisu z uvedeného zasedání, v níž se stanoví postupy pro jmenování budoucích předsedů na seznam předsedů rozhodčího tribunálu dohody o vystoupení, jak je stanoveno v příloze II.
 Článek 2
 Rezervní seznam osob, které může Unie v budoucnu navrhnout k obsazení volných míst na seznamu 25 osob, je sestaven v souladu s přílohou III.
 Článek 3
 Rozhodnutí smíšeného výboru se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2020/135 ze dne 30. ledna 2020 o uzavření Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 1).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 27.1.2021
 COM(2020) 841 final/2
 COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii, pokud jde o přijetí rozhodnutí o sestavení seznamu 25 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu podle dohody, a rezervního seznamu osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu podle dohody za stranu Unie
 PŘÍLOHA I
 Rozhodnutí smíšeného výboru zřízeného Dohodou o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii č. .../2020
 ze dne XXX
 o sestavení seznamu 25 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu podle dohody, a rezervního seznamu osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu podle dohody za stranu Unie
 SMÍŠENÝ VÝBOR,
 s ohledem na Dohodu o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního


text:
Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii
 1
 (dále jen „dohoda o vystoupení“), a zejména na čl. 171 odst. 1 uvedené dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Podle čl. 171 odst. 1 dohody o vystoupení sestaví smíšený výbor nejpozději do konce přechodného období stanoveného v uvedené dohodě seznam 25 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu.
 (2)Podle čl. 171 odst. 2 dohody o vystoupení zahrnuje tento seznam pouze osoby, které poskytují veškeré záruky nezávislosti, které splňují všechny požadavky nezbytné k výkonu nejvyšších soudních funkcí v jejich zemích nebo jsou obecně uznávanými znalci práva a které mají odborné znalosti a zkušenosti v oblasti práva Unie a mezinárodního práva veřejného. Tyto osoby nejsou členy, úředníky ani jinými zaměstnanci orgánů Unie, vlády členského státu nebo vlády Spojeného království.
 (3)S ohledem na společný návrh Unie a Spojeného království, jímž je navrženo pět osob na funkci předsedy rozhodčího tribunálu, a na samostatné návrhy Unie a Spojeného království, jimiž je za každou stranu navrženo deset osob na funkci členů rozhodčího tribunálu,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Seznam 25 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci rozhodce podle dohody o vystoupení, je uveden v příloze I.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2021.
 V ... dne ...
 Za smíšený výbor
 spolupředsedové
 PŘÍLOHA I
 rozhodnutí smíšeného výboru č. .../2020
 Předsedové rozhodčího tribunálu podle dohody o vystoupení
 Paní Corinna Wissels
 Paní Angelika Helene Anna Nussberger
 Pan Jan Klucka
 Sir Daniel Bethlehem
 Paní Gabrielle Kaufmann-Kohler
 Řádní členové rozhodčího tribunálu podle dohody o vystoupení
 Za EU:
 Pan Hubert Legal
 Paní Helena Jaderblöm
 Paní Ursula Kriebaum
 Pan Jan Wouters
 Pan Christoph Walter Hermann
 Pan Javier Diez-Hochleitner
 Paní Alice Guimaraes-Purokoski
 Pan Barry Doherty
 Paní Tamara Capeta
 Pan Nico Schrijver
 Za UK:
 Sir Gerald Barling
 Sir Christopher Bellamy
 Pan Zachary Douglas
 Sir Patrick Elias
 Dame Elizabeth Gloster
 Sir Peter Gross
 Pan Toby Landau QC
 Pan Dan Sarooshi QC
 Paní Jemima Stratford QC
 Sir Michael Wood
 (1)
 Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 7.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 27.1.2021
 COM(2020) 841 final/2
 COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii, pokud jde o přijetí rozhodnutí o sestavení seznamu 25 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu podle dohody, a rezervního seznamu osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu podle dohody za stranu Unie
 PŘÍLOHA II
 Návrh poznámky, jež má být připojena k zápisu ze dne xx. prosince 2020 ze zasedání smíšeného výboru zřízeného na základě dohody o vystoupení a kterou se stanoví postupy pro nominování budoucích předsedů na seznam předsedů rozhodčího tribunálu podle dohody o vystoupení
 Smíšený výbor dnes přijal seznam 25 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu v souladu s článkem 171 dohody o vystoupení. Strany připomínají, že pátá osoba


text:
na seznamu předsedů byla vybrána po losování, které se konalo dne 9. prosince 2020 za přítomnosti zástupců obou stran.
 Aby byla zajištěna rovnováha v průběhu času, měla by se uplatňovat rotace, podle níž v případě, že se uvolní funkce předsedy nominovaného stranou, jejíž kandidáti zastávají tři místa na seznamu pěti, nominuje druhá strana tři kandidáty, z nichž první strana vybere do tří pracovních dnů předsedu za účelem obsazení tohoto volného místa.
 Pokud se uvolní funkce předsedy nominovaného stranou, jejíž kandidáti zastávají dvě místa na seznamu pěti, k rotaci nedojde a uvedená strana nominuje tři kandidáty, z nichž druhá strana vybere do tří pracovních dnů předsedu za účelem obsazení tohoto volného místa.
 V souladu s tím nebude mít seznam předsedů v žádném okamžiku méně než dva předsedy, které nominovala každá strana.
 Smíšený výbor by měl po každé výše uvedené výměně změnit seznam 25 osob rozhodnutím přijatým podle článku 171 dohody o vystoupení.
 Smíšený výbor v každém případě přezkoumá seznam 25 osob dva roky od vstupu v platnost rozhodnutí smíšeného výboru, které bylo dnes přijato. Strany učiní vše, co je v jejich silách, aby během tohoto přezkumu společně navrhly seznam pěti předsedů, jak je stanoveno v dohodě o vystoupení. Tento seznam by měl nahradit předchozí seznam nejpozději šest měsíců od zahájení přezkumu.
 Nelze-li v průběhu procesu přezkumu dosáhnout dohody ohledně pátého předsedy, strana, jejíž kandidáti v daném okamžiku zastávají dvě místa na seznamu pěti, nominuje tři kandidáty, z nichž druhá strana vybere do tří pracovních dnů předsedu za účelem obsazení uvedeného místa na seznamu. Smíšený výbor by měl po procesu přezkumu seznam 25 osob změnit rozhodnutím přijatým podle článku 171 dohody o vystoupení.
 Všichni kandidáti navržení jednou stranou pro výběr druhou stranou postupem stanoveným v této poznámce musí splňovat kritéria stanovená v článku 171 dohody o vystoupení, a pokud se jedna strana důvodně domnívá, že tomu tak není, vyhrazuje si právo vznést proti zařazení nebo jmenování takového kandidáta námitku.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 27.1.2021
 COM(2020) 841 final/2
 COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii, pokud jde o přijetí rozhodnutí o sestavení seznamu 25 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu podle dohody, a rezervního seznamu osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu podle dohody za stranu Unie
 PŘÍLOHA III
 Rezervní seznam osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu podle dohody za stranu Unie
 pan Myron Nicolatos
 pan Ezio Perillo
 pan Vilenas Vadapalas
 pan Andreas Müller
 pan Pierre d’Argent
 pan Radostin Georgiev Petrov
 pan Costas Clerides
 pan Antonín Mokrý
 pan Carri Ginter
 pan Nikolaos Markopoulos
 pan Jukka Snell
 pan Janos Martonyi
 paní Alessandra Pietrobon
 pan Ignas Vegele
 paní Anita Kovalevska
 pan Kaj I. Hober
 pan Matej Avbelj


text:
 |
 52011PC0493
 Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky /* KOM/2011/0493 v konečném znění - 2011/0220 (NLE) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHU2. Odůvodnění a cíle návrhuTento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) v řízení týkajícím se dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky.- Obecné souvislostiTento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení.- Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuPlatná prozatímní opatření byla uložena nařízením Komise (EU) č. 258/2011 ze dne 16. března 2011 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky.- Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNevztahuje se na tento návrh.3. KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ4. Konzultace zúčastněných stranZúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy.- Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo třeba využít externích odborných konzultací.- Posouzení dopadůTento návrh je výsledkem provádění základního nařízení.Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny.5. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU6. Shrnutí navrhovaných opatření7. Právní základNařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství.- Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.- Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni.Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět.- Volba nástrojůNavrhovaný nástroj: nařízení.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu:Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti.8. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie.9. SHRNUTÍDne 19. června 2010 bylo zahájeno antidumpingové šetření týkající se dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“).Dne 16. března 2011 byla uložena prozatímní antidumpingová cla v rozmezí od 26,2 % do 73,0 %.Po zveřejnění prozatímních zjištění byla obdržena podání od řady zúčastněných stran.Připomínky nezměnily zjištění šetření, že dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky byl dumpingový a způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Přezkoumání jednotlivých dotčených zájmů mimoto vedlo k závěru, že uložení opatření nebude v rozporu se zájmem Unie. Některé připomínky však odůvodňovaly revizi výše cel. Navrhuje se proto uložit na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky konečná antidumpingová opatření v rozmezí od 26,3 % do 69,7 %.Členské státy byly konzultovány během zasedání antidumpingového výboru dne 28. července 2011 a většina z nich s návrhem Komise souhlasila.Z tohoto důvodu se navrhuje, aby Komise přijala přiložený návrh nařízení Rady


text: za účelem jeho předložení Radě a vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději dne 15. září 2011. 2011/0220 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP10. Prozatímní opatření11. Nařízením (EU) č. 258/2011[2] (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“).12. Dne 31. května 2011 byla zveřejněna oprava[3] za účelem odstranění určitých tiskových chyb, zejména názvů některých čínských vyvážejících výrobců, které byly v příloze I prozatímního nařízení uvedeny nesprávně.13. Po ověření určitých tvrzení, která byla obdržena po zveřejnění opravy a u nichž bylo zjištěno, že jsou oprávněná, bylo mimoto zaznamenáno, že nesprávně byly uvedeny určité jiné názvy. Správné názvy všech společností, na něž se vztahuje vážené průměrné clo, jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení.14. Připomíná se, že řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo Sdružení výrobců evropských keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 30 %, celkové výroby keramických obkládaček v Unii. Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Co se týká trendů významných pro posouzení újmy, Komise analyzovala údaje týkající se období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).15. Následný postup16. Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Kromě toho byla na žádost dvou zúčastněných stran uspořádána slyšení s úředníkem pro slyšení.17. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.18. Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Číny a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.19. Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.20. Strany dotčené řízením21. Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců22. Při výběru vzorku vyvážejících výrobců byla do vzorku zařazena jedna žádající „skupina“ společností vzhledem ke skutečnosti, že společný objem vývozu dvou výrobců patřících do údajné skupiny znamenal, že se podle objemu jednalo o třetího největšího vývozce na trh Unie. Tyto společnosti udávaly spojení na základě čl. 143 odst. 1 písm. b) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92,


text: kterým se vydává celní kodex Společenství[4], v němž je stanoveno, že za osoby ve spojení se považují osoby, které „jsou právně uznanými obchodními společníky“. Šetřením bylo následně zjištěno, že tyto společnosti nebyly ve spojení v tomto smyslu, a (jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tito dva výrobci se považovali za samostatné subjekty.23. Několik vyvážejících výrobců předložilo podání, v nichž se uvádělo, že by tyto společnosti měly být ze vzorku vyloučeny kvůli poskytnutí nepravdivých či zavádějících informací. Tito výrobci dále uvedli, že by vážený průměr dumpingových rozpětí měl být vypočítán bez přihlédnutí k těmto dvěma společnostem zařazeným do vzorku.24. V tomto ohledu se podotýká, že informace, které tyto strany poskytly před výběrem vzorku, se pokládaly za dostatečné, aby je bylo možno považovat za strany ve spojení, a vzhledem k společnému objemu vývozu na trh Unie byly zařazeny do vzorku. Při inspekci na místě v prostorách těchto dvou společností byla otázka jejich spojení podrobně přezkoumána. Byly ověřeny informace, které společnosti poskytly k doložení svého tvrzení, že jsou ve spojení, bylo však zjištěno, že jsou nedostatečné, aby bylo možno tyto společnosti pokládat za společnosti ve spojení, na rozdíl od názoru dotčených společností na tuto záležitost. Byl proto vyvozen závěr, že tyto společnosti nelze pokládat za strany ve spojení ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. b) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93. Jelikož společnosti při šetření spolupracovaly a poskytly informace ohledně svého údajného spojení, usuzuje se, že není důvod pro jejich vyloučení ze vzorku. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.25. I za předpokladu, že by výběr jiných společností do vzorku během šetření vedl k podstatně většímu objemu vývozu na trh Unie během období šetření, bylo by obtížné v době, která byla k dispozici, prošetřit společnosti nově zařazené do vzorku. Navzdory skutečnosti, že se ukázalo, že tyto společnosti nejsou ve spojení, vyhovuje vzorek i nadále kritériím stanoveným v základním nařízení. Poukazuje se rovněž na skutečnost, že nebyly předloženy žádné důkazy prokazující, že by společnosti úmyslně tvrdily, že jsou ve spojení, aby byly zařazeny do vzorku.26. Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 5. a 6. bod odůvodnění prozatímního nařízení.27. Výběr vzorku výrobců v Unii28. Po uložení prozatímních opatření jedna ze stran tvrdila, že žádný z výrobců v Unii, kteří podpořili podnět, neposkytl odpověď na formulář pro výběr vzorku, a proto by se mělo mít za to, že tito výrobci při řízení nespolupracovali. Toto tvrzení zůstalo nezměněno i po poskytnutí konečných informací.29. Co se týká tvrzení, že neposkytnutí odpovědí na formulář pro výběr vzorku naznačuje, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, nespolupracovali, připomíná se, že právním zástupcem všech žádajících společností bylo sdružení CET. Jak bylo vyžadováno, poskytlo sdružení CET jménem žadatelů také dodatečné informace týkající se údajů za období šetření. Jak je podrobně uvedeno v oznámení o zahájení, informace související s výběrem vzorku se požadovaly pouze od společností, které dosud neposkytly všechny potřebné informace. Z toho vyplývá, že žádající výrobci plně spolupracovali, jelikož ve fázi podání podnětu poskytli všechny potřebné informace a jelikož jejich právní zástupce v průběhu šetření jejich


text: jménem předložil nezbytné aktualizace údajů týkajících se období šetření.30. Jedna zúčastněná strana uvedla, že rozdělení výrobního odvětví Unie na jednotlivé segmenty a zeměpisné pokrytí vzorku znamená, že tento vzorek není statisticky reprezentativní. V tomto ohledu se připomíná, že odvětví výroby keramických obkládaček v Unii je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 500 výrobců. Rovněž bylo zjištěno, že výrobci jsou zastoupeni ve všech třech segmentech výrobního odvětví, tj. velké, střední a malé společnosti. K tomu, aby bylo zajištěno, že v analýze újmy nepřevládají výsledky velkých společností, nýbrž že byla náležitě zohledněna situace malých společností, na něž společně připadá největší podíl výroby v Unii, usuzovalo se, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední a velké společnosti. V rámci každého segmentu byly vybrány největší společnosti za předpokladu, že bylo možno zajistit reprezentativnost ze zeměpisného hlediska.31. Jedna zúčastněná strana rovněž uvedla, že Komise neprokázala, že vzorek je reprezentativní i po odstoupení polského výrobce, a že vzorek byl každopádně nedostatečně reprezentativní, pokud jde o objem prodeje na trhu Unie.32. Je pravdou, že se jeden polský výrobce rozhodl ukončit spolupráci, a musel být proto ze vzorku vyloučen. Není však nezbytně nutné, aby vzorek zohledňoval přesné zeměpisné rozložení a váhu vyrábějících členských států, aby byl reprezentativní. Vzhledem ke skutečnosti, že zeměpisné rozložení je pouze jedním z činitelů, které je nutno vzít v úvahu, aby byla zajištěna reprezentativnost, takovýto přístup by nebyl z administrativního hlediska možný. Spíše postačuje, aby vzorek do značné míry odrážel podíly hlavních dotčených vyrábějících zemí. Na základě tohoto kritéria bylo zjištěno, že odstoupení polské společnosti neovlivnilo celkovou reprezentativnost vzorku. Potvrzuje se proto, že vzorek výrobců v Unii byl dostatečně reprezentativní ve smyslu článku 17 základního nařízení.33. Pokud jde o tvrzení týkající se celkové reprezentativnosti vzorku, připomíná se, že vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné, je nevyhnutné, aby společnosti ve vzorku představovaly relativně malou část celkové výroby v Unii. V článku 17 základního nařízení je každopádně stanoveno, že šetření může být omezeno na vzorky, které jsou statisticky reprezentativní nebo které představují největší reprezentativní objem výroby, prodeje nebo vývozu, který může být přiměřeně přezkoumán, aniž by však byla uvedena konkrétní kvantitativní prahová hodnota, pokud jde o výši takovéhoto reprezentativního objemu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje, že vybraný vzorek je reprezentativní ve smyslu článku 17 základního nařízení.34. Jedna zúčastněná strana uvedla, že Komise nezařadila do vzorku výrobce v Unii, kteří nabízejí nízké prodejní ceny a kteří jsou usazeni v zemích, jako Polsko a Česká republika; takto získaný vzorek prý proto není reprezentativní, pokud jde o průměrné prodejní ceny výrobců v Unii.35. Pokud jde o výše uvedené tvrzení, Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny vzorku výrobního odvětví Unie byly ve stejném rozmezí jako průměrné prodejní ceny ve veřejně dostupných statistikách. V každém případě, a jak je vysvětleno dále v 125. bodě odůvodnění, se šetřením prokázalo, že i při zohlednění veřejně dostupných cen v případě těchto zemí by se konečná zjištění významně nezměnila.36. Řada stran podala připomínky k metodice použité při výběru vzorku výrobního odvětví Unie v porovnání


text: s výběrem vzorku čínských vývozců, který byl založen výhradně na objemu vývozu.37. Co se týká různých metodik použitých při výběru vzorku výrobců v Unii na straně jedné a čínských vyvážejících výrobců na straně druhé, je nutno podotknout, že metodiky byly použity v souladu s cíli výběru vzorku. Pokud jde o výrobní odvětví Unie, Komise musí posoudit situaci celého výrobního odvětví, a proto byla zvolena kritéria, která zajistí co nejreprezentativnější představu o celém odvětví. Pokud jde o čínské vývozce, považovalo se za vhodné vybrat vzorek na základě největšího objemu vývozu dotčeného výrobku, a proto byli do vzorku zařazeni největší vývozci. Podotýká se rovněž, že v článku 17 základního nařízení není stanovena povinnost vybrat oba vzorky na základě stejných kritérií. V tomto případě bylo mimoto před dokončením výběru vzorku čínských vyvážejících výrobců spolupracujícím stranám v Číně a rovněž čínským orgánům umožněno, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. S ohledem na složení vzorku byly obdrženy připomínky, nikoli však v souvislosti s jeho reprezentativností.38. Po poskytnutí konečných informací uvedlo jedno sdružení dovozců, že podle článku 17 základního nařízení by měly být vzorky výrobců v Unii a vyvážejících výrobců vybrány na základě stejných kritérií. Několik čínských stran po poskytnutí konečných informací nadále tvrdilo, že se při výběru příslušných vzorků jednalo o diskriminaci mezi zacházením s čínskými vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii.39. V reakci na tvrzení, jež následovalo po poskytnutí konečných informací, že při výběru vzorků výrobců v Unii a vyvážejících výrobců by měla být použita stejná kritéria, se má z důvodů uvedených v 23. bodě odůvodnění za to, že vzorky mohou být vybrány na základě různých kritérií. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.40. Pokud jde o skutečnost, že, jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění, nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se reprezentativnosti vzorku, tyto strany tvrdí, že v době výběru vzorků nebyly čínské strany informovány o tom, že se pro výběr vzorků použijí různá kritéria, a proto tuto skutečnost nemohly připomínkovat.41. Co se týká skutečnosti, že čínské strany nebyly o použití různých kritérií pro výběr vzorků informovány, je třeba uvést, že v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení je běžnou praxí konzultovat se stranami složení navrhovaných vzorků v případě jejich vlastní kategorie, tj. vyvážející výrobci jsou konzultováni pouze v souvislosti s navrhovaným vzorkem vyvážejících výrobců. Za těchto okolností se k tvrzení stran o nemožnosti připomínkovat použití různých kritérií pro výběr různých vzorků v době jejich výběru nepřihlédne.42. Po poskytnutí konečných informací uvedla jedna ze zúčastněných stran, že tím, že Komise při výběru vzorku přihlédla k různým segmentům, byl porušen čl. 4 odst. 1 základního nařízení, podle kterého je nutno analýzu provést ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie, a nikoli určitým skupinám nebo typům společností.43. Tvrzení, že rozdělení vzorku do tří segmentů je porušením čl. 4 odst. 1 základního nařízení, nelze uznat. Z výše uvedeného 23. bodu odůvodnění lze vyvodit, že vybraný vzorek představoval celé výrobní odvětví Unie a nikoli pouze určitou skupinu společností, jak tvrdí dotčená strana. Kromě toho čl. 17 odst. 1 základního nařízení výslovně umožňuje použít ke zjištění


text: újmy výběr vzorku. Toto tvrzení bylo tudíž neopodstatněné, a bylo odmítnuto.44. Po poskytnutí konečných informací zpochybnila tatáž zúčastněná strana skutečnost, že při výběru vzorku bylo zohledněno zeměpisné rozložení, přičemž tvrdila, že Unie je jednotným trhem a že podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení může být vzorek vybrán pouze na základě největšího reprezentativního objemu.45. Pokud jde o tvrzení týkající se použití kritéria zeměpisného rozložení, je možné konstatovat, že se jedná o roztříštěné výrobní odvětví a že zeměpisné rozložení výrobců v členských státech slouží při posuzování reprezentativnosti společností zařazených do vzorku k tomu, aby byly zohledněny rozličné podmínky, které se mohou v Unii vyskytovat. Vzorek zahrnuje členské státy, v nichž se vyrábí přibližně 90 % výroby v Unii. Po odstoupení polské společnosti zůstala tato úroveň stále vysoká, a to přibližně na 80 %. Metodika, již Komise použila, tedy zajistila, že vzorek reprezentuje výrobu v Unii jako celek a je v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.46. Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že do vzorku výrobců v Unii byly vybrány pouze střední a malé společnosti, které měly údajně vyšší náklady a ceny než velké čínské společnosti.47. Toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy. Je třeba poznamenat, že vzorek zahrnoval společnosti ze všech segmentů. Kromě toho mohou být náklady ovlivněny i jinými činiteli, než je velikost společnosti, jako jsou náklady na suroviny, odpisy nebo využití kapacity.48. Práva stran49. Důvěrná povaha jmen žadatelů a názvů společností podporujících podnět50. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že neposkytnutí informací o totožnosti žadatele neumožňuje zúčastněným stranám uplatnit plně právo na obhajobu. Uvádělo se rovněž, že vzhledem ke skutečnosti, že někteří výrobci nepožádali o nezveřejnění svých jmen, nebyla žádost o anonymitu oprávněná.51. Jedna strana zopakovala své tvrzení, že neexistovaly důvody pro zachování důvěrnosti jmen většiny žádajících výrobců ani zastánců podnětu. Zejména tvrdila, že ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, nejsou uvedeny žádné důkazy na podporu žádostí o důvěrný způsob zacházení. Dále tvrdila, že nedostatek informací o totožnosti společností zařazených do vzorku znamená, že ostatní zúčastněné společnosti nemohly podat připomínky ke správnosti posouzení mikroukazatelů.52. V reakci na poskytnutí konečných informací zpochybnila tatáž strana to, zda všechny společnosti ve spojení s výrobci zařazenými do vzorku předložily odpověď na dotazník.53. Připomíná se, že článek 19 základního nařízení připouští ochranu důvěrných údajů v případech, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informace nebo osobu, od níž byly tyto informace získány. Velká většina žadatelů si přála, aby jejich totožnost nebyla zveřejněna, a poskytla dostatečné důkazy, které prokazovaly, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, mimo jiné ve formě ušlých tržeb u výrobců, kteří zveřejní svá jména. Žádost těchto společností proto útvary Komise akceptovaly.54. Pokud jde o tvrzení, že někteří výrobci nepožádali o důvěrný způsob zacházení se svými jmény, je nutno podotknout, že touto skutečností není dotčeno právo ostatních společností požádat o tento důvěrný způsob zacházení, jsou-li uvedeny dostatečné důvody. Tyto žádosti byly posouzeny jednotlivě, tvrzení bylo proto odmítnuto.55. Pokud jde o to, zda všechny společnosti


text: ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku předložily odpověď na dotazník, je třeba poznamenat, že nedostatek odpovědí od výrobce v Unii ve spojení by v zásadě nezbytně nebránil Komisi v tom, aby došla ke spolehlivým závěrům o újmě za předpokladu, že předložené odpovědi na dotazník mohou být ověřeny. To by platilo především v případech, kdy jsou společnosti ve spojení samostatnými právnickými osobami se samostatným účetnictvím.56. Předmět šetření: zahrnutí dovozu z Turecka57. Jedna strana zastupující zájmy vyvážejících výrobců uvedla, že se toto šetření mělo vztahovat i na dovoz dotčeného výrobku z Turecka.58. Co se týká nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu, je nutno uvést, že v době zahájení šetření nebyly z této země k dispozici žádné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, které by odůvodňovaly zahájení antidumpingového řízení týkajícího se tohoto dovozu. Tvrzení, že Turecko mělo být zahrnuto do šetření, je proto odmítnuto.B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK59. Po uložení prozatímních opatření jedna zúčastněná strana uvedla, že v kódech KN zahrnujících dotčených výrobek, které byly uvedeny v nařízení o uložení prozatímních opatření, došlo v porovnání s oznámením o zahájení ke změnám, a dotázala se na důvody těchto rozdílů a na to, zda znamenají změnu definice výrobku.60. V této souvislosti se zdůrazňuje, že rozdíly mezi kódy KN uvedenými v nařízení o uložení prozatímních opatření a kódy zmíněnými v oznámení o zahájení nesouvisí se změnou definice výrobku ani předmětu šetření. Změny nemění typy obkládaček, na něž se vztahuje šetření, nýbrž souvisí jednoduše s nutností zohlednit obecné změny v kombinované nomenklatuře, které byly stanoveny v nařízení Komise (EU) č. 861/2010 a které vstoupily v platnost dne 1. ledna 2011[5].61. Jedna ze zúčastněných stran požadovala, aby z definice výrobku byly vyloučeny některé keramické mozaiky. Strana tvrdila, že v případě opatření by tato kategorie dotčeného výrobku ztratila na konkurenceschopnosti vůči ostatním výrobkům, s nimiž je nahraditelná, a že v tomto konkrétním segmentu v žádném případě nedochází k dumpingu.62. Pokud jde o toto tvrzení, odhalilo šetření, že vzhledem k tomu, že keramické mozaiky a ostatní typy keramických obkládaček mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, není revize definice výrobku odůvodněná. Co se týká tvrzení o neexistenci dumpingu v tomto segmentu, které nebylo podloženo žádnými důkazy, musí analýza dumpingu a újmy odrážet situaci pro dotčený výrobek jako celek. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.63. Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k neexistenci dalších připomínek týkajících se dotčeného a obdobného výrobku se potvrzuje 25. až 32. bod odůvodnění nařízení o uložení prozatímních opatření.C. DUMPING64. Zacházení jako v tržním hospodářství65. Jelikož ohledně zacházení jako v tržním hospodářství nebyly předloženy žádné další připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.66. Individuální zacházení67. Co se týká rozhodnutí o přiznání či nepřiznání individuálního zacházení jednotlivým společnostem, nebyly obdrženy žádné připomínky.68. Dva dovozci však zpochybnili platnost celé analýzy Komise týkající se individuálního zacházení a tvrdili, že EU prostřednictvím programu strukturálních fondů každoročně poskytuje subvence.69. V této souvislosti se podotýká, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení stanoví podmínky, které je nutno


text: splnit, aby bylo možno využít statusu individuálního zacházení. Údajná existence subvencí v EU není pro toto posouzení důležitá. Toto tvrzení je proto odmítnuto a jsou zachovány závěry uvedené v 41. až 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.70. Individuální zjišťování71. Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo osm spolupracujících vyvážejících výrobců. Bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování bude provedeno u jednoho vyvážejícího výrobce, skupiny Kito, jelikož jeho provedení neznamenalo příliš velké zatížení. Na tuto skupinu připadal zdaleka největší objem vývozu z osmi výrobců žádajících o individuální zjišťování.72. Tato skupina požádala o individuální zacházení. Po přezkoumání této žádosti bylo nejprve navrženo, že skupině Kito bude přiznáno individuální zacházení, jelikož nebyly zjištěny žádné důvody, proč by této skupině nemělo být individuální zacházení přiznáno.73. Po poskytnutí konečných informací tvrdil žadatel, že čl. 17 odst. 3 základního nařízení neumožňuje, aby v případě, kdy byly obdrženy četné žádosti, byl počet žádostí o individuální zjišťování omezen. Žadatel tvrdil, že tento názor je podložen celou řadou předchozích antidumpingových šetření. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že srovnávacím kritériem v čl. 17 odst. 3 základního nařízení pro to, zda posoudit žádosti o individuální zjišťování, či nikoli, je, zda by tato zjišťování znamenala příliš velké zatížení a bránila by včasnému ukončení šetření. V tomto šetření, a jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, neznamenalo provedení individuálního zjišťování u jedné z osmi žádostí příliš velké zatížení. Pokud jde o předchozí šetření, která zahrnovala žádosti o individuální zacházení, je třeba poznamenat, že rozsah zatížení u těchto žádostí a potřeba včasného ukončení šetření musí být posouzeny individuálně. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení žadatele odmítají.74. Po poskytnutí konečných informací byly předloženy informace a důkazy o tom, že skupina Kito nemusela zveřejnit všechny společnosti ve spojení se skupinou, s tím závěrem, že zjištění týkající se skupiny mohou být neúplná. Skupina dostala příležitost, aby se k těmto informacím vyjádřila, a byla informována o tom, že může být uplatněn článek 18 základního nařízení. Ve své odpovědi skupina potvrdila, že v odpovědi na antidumpingový dotazník skutečně nezveřejnila dvě společnosti ve spojení, avšak uvedla, že vzhledem k tomu, že se jednalo o pouhé nedopatření bez jakýchkoliv důsledků, jelikož se tyto společnosti nepodílely na výrobě ani obchodním využití dotčeného výrobku, by tato skutečnost neměla zjištění nikterak ovlivnit. Nicméně skutečnost, že existence těchto dvou společností nebyla zveřejněna, neumožnila řádné posouzení a ověření činností skupiny v souvislosti s dotčeným výrobkem. Za těchto okolností je vyvozen závěr, že skupina neposkytla nezbytné informace v příslušné lhůtě, a zjištění týkající se společnosti tedy vycházejí z dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení.75. Běžná hodnota76. Volba srovnatelné země77. Dva dovozci vznesli námitku proti volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako srovnatelné země a uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí kvůli nevýznamné vlastní výrobě a nekonkurenceschopnosti na světovém trhu. Tito dovozci dále uvedli, že USA byly vybrány nepřiměřeně, a tvrdili, že neexistence alternativních srovnatelných zemí byla zapříčiněna nepatřičným tlakem, jenž sdružení výrobců v Unii vyvíjelo na výrobce z jiných možných srovnatelných zemí s cílem odradit je od případné


text: spolupráce. Dva dovozci tvrdili, že Komise nevzala v úvahu informace z řady možných spolupracujících zemí a že nebyly posouzeny veřejně dostupné údaje vnitrostátních či nadnárodních sdružení výrobců ve třetích zemích.78. Pokud jde o poslední tvrzení, připomíná se, že k provedení šetření týkajícího se úrovně dumpingu jsou zapotřebí informace konkrétních společností. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.79. Co se týká tvrzení ohledně nepatřičného tlaku ze strany sdružení výrobců v Unii s cílem odradit od spolupráce, podotýká se, že nebyly předloženy žádné důkazy. Tyto připomínky nebylo proto možno vzít v potaz.80. Tito dovozci dále tvrdili, že roční objem výroby keramických obkládaček v USA činil přibližně 60 milionů m2 ročně, a nikoli 600 milionů m2, jak bylo uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato informace byla ověřena a bylo zjištěno, že je správná.81. Co se týká vhodnosti USA jako srovnatelné země na základě podstatně nižšího objemu výroby, je nutno zdůraznit, že trh v USA je vysoce konkurenční – existuje řada místních výrobních podniků a dovážené množství je značné. Jak je mimoto zmíněno v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, neexistují žádné důkazy o necelních překážkách, které by významně bránily hospodářské soutěži na trhu. Za této situace se navzdory nižšímu objemu výroby nezměnil celkový závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí.82. Dva dovozci tvrdili, že jednotkové prodejní ceny obkládaček vyráběných v USA na domácím trhu USA jsou mnohem vyšší než na trhu Unie a při srovnání s vývozními cenami to znamená existenci dumpingu. Bylo zjištěno, že toto tvrzení není pro účely tohoto řízení relevantní, jelikož jakákoli taková tvrzení za předpokladu, že pro ně existují důkazy prima facie , mohou být důkladně posouzena pouze ve zvláštním antidumpingovém řízení týkajícím se USA. Toto tvrzení se proto nebralo v úvahu.83. Tito dovozci dále uvedli, že spolupracující výrobce v USA je ve vlastnictví výrobců v Unii či je k nim přidružen, a šetření bylo tudíž chybné, jelikož získané údaje nebyly nezávislé.84. Připomíná se, že údaje, které poskytl spolupracující výrobce v USA, byly ověřeny na místě. Bylo tudíž shledáno, že toto tvrzení je neopodstatněné, a nebylo k němu přihlédnuto.85. Tito dovozci mimoto uvedli, že objem vývozu z USA byl omezený. Toto tvrzení se pro účely výběru srovnatelné země pokládalo za nepodstatné, jelikož se údaje ze srovnatelné země používají k určení běžné hodnoty, a nikoli vývozních cen. Tvrzení bylo proto odmítnuto.86. Titíž dovozci rovněž tvrdili, že nezveřejnění údajů o totožnosti, objemu, hodnotě a jakosti výroby spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi není opodstatněné. Připomíná se, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi požádal o důvěrný způsob zacházení kvůli obavě z odvetných obchodních opatření a bylo shledáno, že tato žádost je opodstatněná. Mimoto nelze vyloučit, že by poskytnutí údajů, které požadovali dovozci, a to i formou rozpětí, mohlo vést k zjištění totožnosti výrobce ve srovnatelné zemi. Žádosti dovozců nebylo proto vyhověno.87. Po poskytnutí konečných informací zopakovali dva výše uvedení dovozci řadu svých výše uvedených tvrzení, aniž by však předložili další důkazy. Za těchto okolností se jejich tvrzení znovu odmítají.88. Mimoto tito dva dovozci také tvrdili, že vzhledem k tomu, že spolupracující výrobce v USA