text:
Kistelek(-i)
 Pusztamérges(-i)
 Mórahalom (Mórahalmi)
 1.2. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Hajós-Baja(-i)
 1.3. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Kunság(-i)
 1.3.1. Názvy podoblastí:
 Bácska(-i)
 Cegléd(-i)
 Jászság(-i)
 Monor(-i)
 Duna mente (Duna menti)
 Kecskemét-Kiskunfélegyháza (Kecskemét-Kiskunfélegyházi)
 Kiskőrös(-i)
 Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i)
 Tisza mente (Tisza menti)
 Izsák(-i)
 1.4. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Ászár-Neszmély(-i)
 1.4.1. Názvy podoblastí:
 Ászár(-i)
 Neszmély(-i)
 1.5. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Badacsony(-i)
 1.6. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Balatonfüred-Csopak(-i)
 1.6.1. Názvy podoblastí:
 Zánka(-i)
 1.6.1.1. Názvy obcí:
 Tihany(-i)
 1.7. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Balatonfelvidék(-i)
 CS 48 CS
 ---pagebreak--- 1.7.1. Názvy podoblastí:
 Kál(-i)
 Balatonederics-Lesence(-i)
 Cserszeg(-i)
 1.8. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Etyek-Buda(-i)
 1.8.1. Názvy podoblastí:
 Etyek(-i)
 Buda(-i)
 Velence(-i)
 1.9. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Mór(-i)
 1.10. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Pannonhalma (Pannonhalmi)
 1.11. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Somló(-i)
 1.11.1. Názvy podoblastí:
 Kissomlyó-Sághegyi
 1.12. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Sopron(-i)
 1.12.1. Názvy podoblastí:
 Kőszegi
 1.13. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Balatonboglár(-i)
 1.13.1. Názvy podoblastí:
 Balatonlelle(-i)
 Marcali
 1.14. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Pécs(-i)
 1.14.1. Názvy podoblastí:
 Versend(-i)
 Szigetvár(-i)
 Kapos(-i)
 1.15. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Villány(-i)
 1.15.1. Názvy podoblastí:
 Siklós(-i)
 CS 49 CS
 ---pagebreak--- 1.15.1.1. Názvy obcí:
 Kisharsány(-i), Nagyharsány(-i), Palkonya(-i), Villánykövesd(-i), Bisse(-i),
 Csarnóta(-i), Diósviszló(-i), Harkány(-i), Hegyszentmárton(-i), Kistótfalu(-i),
 Márfa(-i), Nagytótfalu(-i), Szava(-i), Túrony(-i), Vokány(-i)
 1.16. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Bükkalja(-i)
 1.17. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Eger (Egri)
 1.17.1. Názvy podoblastí:
 Debrő(-i)
 1.17.1.1. Názvy obcí:
 Andornaktálya(-i), Demjén(-i), Egerbakta(-i), Egerszalók(-i), Egerszólát(-i),
 Felsőtárkány(-i), Kerecsend(-i), Maklár(-i), Nagytálya(-i), Noszvaj(-i), Novaj(-i),
 Ostoros(-i), Szomolya(-i), Aldebrő(-i), Feldebrő(-i), Tófalu(-i), Verpelét(-i),
 Kompolt(-i), Tarnaszentmária(-i)
 1.18. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Mátra(-i)
 1.18.1. Názvy podoblastí:
 Síkvidéki
 1.19. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Tokaj(-i)
 1.19.1. Názvy obcí:
 Abaújszántó(-i), Bekecs(-i), Bodrogkeresztúr(-i), Bodrogkisfalud(-i), Bodrogolaszi,
 Erdőbénye(-i), Erdőhorváti, Golop(-i), Hercegkút(-i), Legyesbénye(-i),
 Makkoshotyka(-i), Mád(-i), Mezőzombor(-i), Monok(-i), Olaszliszka(-i), Rátka(-i),
 Sárazsadány(-i), Sárospatak(-i), Sátoraljaújhely(-i), Szegi, Szegilong(-i),
 Szerencs(-i), Tarcal(-i), Tállya(-i), Tolcsva(-i), Vámosújfalu(-i)
 1.20. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Balatonmelléke (Balatonmelléki)
 1.20.1. Názvy podoblastí:
 Muravidéki
 1.21. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Tolna(-i)
 1.21.1. Názvy podoblastí:
 Völgység(-i)
 Tamási
 CS 50 CS
 ---pagebreak--- B. Tradiční výrazy
 Tradiční výraz Kategorie produktu Jazyk
 minőségi bor jakostní víno s. o. maďarština
 különleges minőségű bor jakostní víno s. o. maďarština
 fordítás jakostní víno s. o. maďarština
 máslás jakostní víno s. o. maďarština
 szamorodni jakostní víno s. o. maďarština
 aszú ... puttonyos, doplněno čísly 3-6 jakostní víno s. o. maďarština
 aszúeszencia jakostní víno s. o. maďarština
 eszencia jakostní víno s. o. maďarština
 tájbor stolní víno se zeměpisným označením maďarština
 bikavér jakostní víno s. o. maďarština
 késői szüretelésű bor jakostní víno s. o. maďarština
 válogatott szüretelésű bor jakostní víno s. o. maďarština
 muzeális bor jakostní víno s. o. maďarština
 siller jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným maďarština
 označením
 (14) Vkládá se následující část „XIII. VÍNA POCHÁZEJÍCÍ Z “MALTY“:
 A. Zeměpisná označení
 1.1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Malta
 1.1.1. Názvy podoblastí:
 Rabat
 Mdina (Medina)
 Marsaxlokk
 Marnisi
 Mgarr
 Ta' Qali
 Siggiewi
 1.2. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Gozo
 1.2.1. Názvy podoblastí:
 Ramla
 Marsalforn
 Nadur
 Victoria Heights
 2.1. Stolní vína se zeměpisným označením:
 Maltese Islands - Gzejjer Maltin
 CS 51 CS
 ---pagebreak--- (15) Vkládá se následující část „XIV. VÍNA POCHÁZEJÍCÍ ZE SLOVENSKA“:
 A. Zeměpisná označení
 1.1.


text:
Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí, následuje výraz „vinohradnícka
 oblast“:
 Malokarpatská
 1.1.1. Názvy podoblastí, po nichž následuje výraz „“:
 Skalický
 Záhorský
 Stupavský
 Bratislavský
 Pezinský
 Modranský
 Doľanský
 Orešanský
 Senecký
 Trnavský
 Hlohovecký
 Vrbovský
 1.2. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí, následuje výraz „vinohradnícka
 oblast“:
 Južnoslovenská
 1.2.1. Názvy podoblastí, po nichž následuje výraz „vinohradnícky rajón“:
 Šamorínsky
 Dunajskostredský
 Galantský
 Palárikovský
 Komárňanský
 Hrubanovský
 Strekovský
 Štúrovský
 1.3. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí, následuje výraz „vinohradnícka
 oblast“:
 Stredoslovenská
 1.3.1. Názvy podoblastí, po nichž následuje výraz „vinohradnícky rajón“:
 Ipeľský
 Hontiansky
 Vinický
 Modrokamenský
 Fiľakovský
 Gemerský
 Tornaľský
 CS 52 CS
 ---pagebreak--- 1.4. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí, následuje výraz „vinohradnícka
 oblast“:
 Nitrianska
 1.4.1. Názvy podoblastí, po nichž následuje výraz „vinohradnícky rajón“:
 Šintavský
 Nitriansky
 Radošinský
 Zlatomoravský
 Vrábeľský
 Žitavský
 Želiezovský
 Tekovský
 Pukanecký
 1.5. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí, následuje výraz „vinohradnícka
 oblast“:
 Východoslovenská
 1.5.1. Názvy podoblastí, po nichž následuje výraz „vinohradnícky rajón“:
 Moldavský
 Sobranský
 Michalovský
 Kráľovskochlmecký
 1.6. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí, následuje výraz „vinohradnícka
 oblast“:
 Tokaj/-ská/-ský/-ské
 1.6.1. Názvy podoblastí, po nichž následuje výraz „vinohradnícky rajón“:
 Malá Tŕňa
 Veľká Tŕňa
 Čerhov
 Slovenské Nové Mesto
 Viničky
 Veľká Bara
 Černochov
 B. Tradiční výrazy
 Tradiční výraz Kategorie produktu Jazyk
 forditáš jakostní víno s. o. slovenština
 Mášláš jakostní víno s. o. slovenština
 samorodné jakostní víno s. o. slovenština
 výber ... putňový, doplněno čísly 3-6 jakostní víno s. o. slovenština
 výberová esencia jakostní víno s. o. slovenština
 esencia jakostní víno s. o. slovenština
 CS 53 CS
 ---pagebreak--- (16) Vkládá se následující část „XV. VÍNA POCHÁZEJÍCÍ ZE SLOVINSKA“:
 A. Zeměpisná označení
 1.1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Maribor nebo Mariborčan, též doplněno o název obce a/nebo název vinice
 Radgona – Kapela nebo Kapela Radgona, též doplněno o název obce a/nebo název
 vinice
 Ljutomer-Ormož nebo Ormož-Ljutomer, též doplněno o název obce a/nebo název
 vinice
 Haloze nebo Haložan, též doplněno o název obce a/nebo název vinice
 Srednje Slovenske gorice, též doplněnoo název obce a/nebo název vinice
 Prekmurje nebo Prekmurčan, též doplněno o název obce a/nebo název vinice
 Šmarje-Virštanj nebo Virštanj-Šmarje, též doplněno o název obce a/nebo název
 vinice
 Bizeljsko-Sremič nebo Sremič-Bizeljsko, též doplněno o název obce a/nebo název
 vinice
 Dolenjska, též doplněno o název obce a/nebo název vinice
 Dolenjska, cviček, též doplněno o název obce a/nebo název vinice
 Bela krajina or Belokranjec, též doplněno o název obce a/nebo název vinice
 Goriška Brda nebo Brda, též doplněno o název obce a/nebo název vinice
 Vipavska dolina nebo Vipavec nebo Vipavčan, též doplněno o název obce a/nebo
 název vinice
 Koper nebo Koprčan, též doplněno o název obce a/nebo název vinice
 B. Tradiční výrazy
 Tradiční výraz Kategorie produktu Jazyk
 Penina jakostní víno s. o. slovinština
 pozna trgatev jakostní víno s. o. slovinština
 izbor jakostní víno s. o. slovinština
 jagodni izbor jakostní víno s. o. slovinština
 suhi jagodni izbor jakostní víno s. o. slovinština
 ledeno vino jakostní víno s. o. slovinština
 Arhivsko vino jakostní víno s. o. slovinština
 mlado vino jakostní víno s. o. slovinština
 Cviček jakostní víno s. o. slovinština
 Teran jakostní víno s. o. slovinština
 (17) Vkládá se následující část „XVI. VÍNA POCHÁZEJÍCÍ Z BELGIE“:
 A. Zeměpisná označení
 1.1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Côtes

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
de Sambre et Meuse
 Hagelandse Wijn
 Haspengouwse Wijn
 CS 54 CS
 ---pagebreak--- Heuvellandse wijn
 Vlaamse mousserende kwaliteitswijn
 1.2. Stolní vína se zeměpisným označením:
 Vin de pays des jardins de Wallonie
 Vlaamse landwijn
 (18) Vkládá se následující část „XVII. VÍNA POCHÁZEJÍCÍ Z BULHARSKA“:
 A. Zeměpisná označení
 1.1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Асеновград (Asenovgrad)
 1.2. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Черноморски район (Černomorski rajon)
 1.3. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Брестник (Brestnik)
 1.4. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Драгоево (Dragoevo)
 1.5. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Евксиноград (Evksinograd)
 1.6. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Хан Крум (Chan Krum)
 1.7. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Хърсово (Chărsovo)
 1.8. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Хасково (Chaskovo)
 1.9. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Хисаря (Chisarja)
 1.10. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Ивайловград (Ivajlovgrad)
 1.11. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Карлово (Karlovo)
 1.12. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Карнобат (Karnobat)
 1.13. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Ловеч (Loveč)
 1.14. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Лозица (Lozica)
 CS 55 CS
 ---pagebreak--- 1.15. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Лом (Lom)
 1.16. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Любимец (Ljubimec)
 1.17. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Лясковец (Ljaskovec)
 1.18. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Мелник (Melnik)
 1.19. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Монтана (Montana)
 1.20. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Нова Загора (Nova Zagora)
 1.21. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Нови Пазар (Novi Pazar)
 1.22. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Ново село (Novo Selo)
 1.23. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Оряховица (Orjachovica)
 1.24. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Павликени (Pavlikeni)
 1.25. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Пазарджик (Pazardžik)
 1.26. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Перущица (Peruštica)
 1.27. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Плевен (Pleven)
 1.29. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Пловдив (Plovdiv)
 1.30. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Поморие (Pomorie)
 1.31. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Русе (Ruse)
 1.32. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Сакар (Sakar)
 CS 56 CS
 ---pagebreak--- 1.33. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Сандански (Sandanski)
 1.34. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Септември (Septemvri)
 1.35. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Шивачево (Šivačevo)
 1.36. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Шумен (Šumen)
 1.37. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Славянци (Slavjanci)
 1.38. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Сливен (Sliven)
 1.39. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Южно Черноморие (Južno Černomorie)
 1.40. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Стамболово (Stambolovo)
 1.41. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Стара Загора (Stara Zagora)
 1.42. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Сухиндол (Suchindol)
 1.43. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Сунгурларе (Sungurlare)
 1.44. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Свищов (Svištov)
 1.45. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Долината на Струма (Dolinata na Struma)
 1.46. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Търговище (Tărgovište)
 1.47. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Върбица (Vărbica)
 1.48. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Варна (Varna)
 1.49. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Велики Преслав (Veliki Preslav)
 CS 57 CS
 ---pagebreak--- 1.50. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Видин (Vidin)
 1.51. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Враца (Vraca)
 1.52. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 Ямбол (Jambol)
 2. Stolní vína se zeměpisným označením:
 Дунавска равнина (Dunavska ravnina)
 Тракийска низина (Thrakijska nizina)
 B.


text:
Tradiční výrazy
 Tradiční výraz Kategorie produktu Jazyk
 Гарантирано наименование за произход jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní Bulharštin
 (ГНП) (guaranteed appellation of origin)-{}- perlivé víno s. o. a jakostní likérové víno s. o. a
 Гарантирано и контролирано наименование jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní Bulharštin
 за произход (ГКНП (guaranteed and controlled perlivé víno s. o. a jakostní likérové víno s. o. a
 appellation of origin)
 Благородно сладко вино (БСВ) jakostní likérové víno s. o. Bulharštin
 (noble sweet wine) a
 регионално вино stolní víno se zeměpisným označením Bulharštin
 (regionální víno) a
 Ново (young) jakostní víno s. o. Bulharštin
 stolní víno se zeměpisným označením a
 Премиум (premium) stolní víno se zeměpisným označením Bulharštin
 a
 Резерва reserva (reserve) stolní víno se zeměpisným označením Bulharštin
 jakostní víno s. o. a
 Премиум резерва stolní víno se zeměpisným označením Bulharštin
 (premium reserve) a
 Специална резерва jakostní víno s. o. Bulharštin
 (zvláštní rezerva) a
 Специална селекция (special selection) jakostní víno s. o. Bulharštin
 a
 Колекционно (collection) jakostní víno s. o. Bulharštin
 a
 Премиум оук, или първо зареждане в бъчва jakostní víno s. o. Bulharštin
 (premium oak) a
 Беритба на презряло грозде jakostní víno s. o. Bulharštin
 (ročník přezrálých hroznů) a
 Розенталер (Rosenthaler) jakostní víno s. o. Bulharštin
 a
 CS 58 CS
 ---pagebreak--- (19) Vkládá se následující část „XVIII. VÍNA POCHÁZEJÍCÍ Z RUMUNSKA“:
 A. Zeměpisná označení
 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí:
 1.1. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Aiud
 1.2. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Alba Iulia
 1.3. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Babadag
 1.4.1. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Banat
 1.4.2. Názvy podoblastí:
 Dealurile Tirolului
 Moldova Nouă
 Silagiu
 1.5. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Banu Mărăcine
 1.6. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Bohotin
 1.7. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Cernăteşti - Podgoria
 1.8. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Coteşti
 1.9. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Cotnari
 1.10.1. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Crişana
 1.10.2. Názvy podoblastí:
 Biharia
 Diosig
 Şimleu Silvaniei
 1.11. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Dealu Bujorului
 1.12.1. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Dealu Mare
 CS 59 CS
 ---pagebreak--- 1.12.2. Názvy podoblastí:
 Boldeşti
 Breaza
 Ceptura
 Merei
 Tohani
 Urlaţi
 Valea Călugărească
 Zoreşti
 1.13. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Drăgăşani
 1.14.1. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Huşi
 1.14.2. Názvy podoblastí:
 Vutcani
 1.15. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Iana
 1.16.1. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Iaşi
 1.16.2. Názvy podoblastí:
 Bucium
 Copou
 Uricani
 1.17. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Lechinţa
 1.18.1. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Mehedinţi
 1.18.2. Názvy podoblastí:
 Corcova
 Golul Drâncei
 Oreviţa
 Severin
 Vânju Mare
 1.19. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Miniş
 1.20.1. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Murfatlar
 1.20.2. Názvy podoblastí:
 Cernavodă
 CS 60 CS
 ---pagebreak--- Medgidia
 1.21. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Nicoreşti
 1.22. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Odobeşti
 1.23. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Oltina
 1.24. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Panciu
 1.25. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Pietroasa
 1.26. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Recaş
 1.27. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Sâmbureşti
 1.28.1. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Sarica Niculiţel
 1.28.2. Názvy podoblastí:
 Tulcea
 1.29.


text:
Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Sebeş – Apold
 1.30. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Segarcea
 1.31.1. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Ştefăneşti
 1.31.2. Názvy podoblastí:
 Costeşti
 1.32.1. Jakostní vína stanovené pěstitelské oblasti:
 Târnave
 1.32.2. Názvy podoblastí:
 Blaj
 Jidvei
 Mediaş
 2. Stolní vína se zeměpisným označením:
 Colinele Dobrogei
 Dealurile Crişanei
 CS 61 CS
 ---pagebreak--- Dealurile Moldove, nebo Dealurile Covurluiului nebo Dealurile Hârlăului nebo
 Dealurile Huşilor nebo Dealurile laşilor nebo Dealurile Tutovei nebo Terasele
 Siretului
 Dealurile Munteniei
 Dealurile Olteniei
 Dealurile Sătmarului
 Dealurile Transilvaniei
 Dealurile Vrancei
 Dealurile Zarandului
 Terasele Dunării
 Viile Caraşului
 Viile Timişului
 B. Tradiční výrazy
 Tradiční výraz Kategorie produktu Jazyk
 Vin cu denumire de origine controlată
 jakostní víno s. o. rumunština
 (D.O.C.)
 Cules la maturitate deplină (C.M.D.) jakostní víno s. o. rumunština
 Cules târziu (C.T.) jakostní víno s. o. rumunština
 Cules la înnobilarea boabelor (C.I.B.) jakostní víno s. o. rumunština
 stolní víno se zeměpisným rumunština
 Vin cu indicaţie geografică
 označením
 Rezervă jakostní víno s. o. rumunština
 Vin de vinotecă jakostní víno s. o. rumunština
 CS 62 CS
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA IV
 DODATEK 2B K PŘÍLOZE 7
 Chráněné názvy uvedené v článku 6
 B. Chráněné názvy vinařských produktů pocházejících ze Švýcarska
 I. Zeměpisná označení
 Kantony
 Zürich
 Bern/Berne
 Luzern
 Uri
 Schwyz
 Nidwalden
 Glarus
 Fribourg/Freiburg
 Basel-Landschaft
 Basel-Stadt
 Solothurn
 Schaffhausen
 Appenzell Innerrhoden
 Appenzell Ausserrhoden
 St. Gallen
 Graubünden
 Aargau
 Thurgau
 Ticino
 Vaud
 Valais/Wallis
 Neuchâtel
 Genève
 Jura
 1. Zürich
 3.1. Zürichsee
 Erlenbach
 – Mariahalde
 – Turmgut
 Herrliberg
 – Schipfgut
 Hombrechtikon
 – Feldbach
 – Rosenberg
 – Trüllisberg
 Küsnacht
 Kilchberg
 CS 63 CS
 ---pagebreak--- Männedorf
 Meilen
 – Appenhalde
 – Chorherren
 Richterswil
 Stäfa
 – Lattenberg
 – Sternenhalde
 – Uerikon
 Thalwil
 Uetikon am See
 Wädenswil
 Zollikon
 3.2. Limmattal
 Höngg
 Oberengstringen
 Oetwil an der Limmat
 Weiningen
 3.3. Züricher Unterland
 Bachenbülach
 Boppelsen
 Buchs
 Bülach
 Dielsdorf
 Eglisau
 Freienstein
 – Teufen
 – Schloss Teufen
 Glattfelden
 Hüntwangen
 Kloten
 Lufingen
 Niederhasli
 Niederwenigen
 Nürensdorf
 Oberembrach
 Otelfingen
 Rafz
 Regensberg
 Regensdorf
 Steinmaur
 Wasterkingen
 Weiach
 Wil
 Winkel
 3.4. Weinland
 Adlikon
 Andelfingen
 CS 64 CS
 ---pagebreak--- – Heiligberg
 Benken
 Berg am Irchel
 Buch am Irchel
 Dachsen
 Dättlikon
 Dinhard
 Dorf
 – Goldenberg
 – Schloss Goldenberg
 – Schwerzenberg
 Elgg
 Ellikon
 Elsau
 Flaach
 – Worrenberg
 Flurlingen
 Henggart
 Hettlingen
 Humlikon
 – Klosterberg
 Kleinandelfingen
 – Schiterberg
 Marthalen
 Neftenbach
 – Wartberg
 Ossingen
 Pfungen
 Rheinau
 Rickenbach
 Seuzach
 Stammheim
 Trüllikon
 – Rudolfingen
 – Wildensbuch
 Truttikon
 Uhwiesen (Laufen-Uhwiesen)
 Volken
 Waltalingen
 – Schloss Schwandegg
 – Schloss Giersberg
 Wiesendangen
 Wildensbuch
 Winterthur-Wülflingen
 4. Bern/Berne
 Biel/Bienne
 Erlach/Cerlier
 Gampelen/Champion
 Ins/Anet
 CS 65 CS
 ---pagebreak--- Neuenstadt/La Neuveville
 – Schafis/Chavannes
 Ligerz/Gléresse
 – Schernelz
 Oberhofen
 Sigriswil
 Spiez
 Tschugg
 Tüscherz/Daucher
 – Alfermée
 Twann/Douane
 – St. Petersinsel/Ile St-Pierre
 Vignelz/Vigneule
 5. Luzern
 Aesch
 Altwis
 Dagmersellen
 Ermensee
 Gelfingen
 Heidegg
 Hitzkirch
 Hohenrain
 Horw
 Meggen
 Weggis
 6. Uri
 Bürglen
 Flüelen
 7. Schwyz
 Altendorf
 Küssnacht am Rigi
 Leutschen
 Wangen
 Wollerau
 8. Nidwalden
 Stans
 9. Glarus
 Niederurnen
 Glarus
 10. Fribourg/Freiburg
 Vully
 – Nant
 – Praz
 – Sugiez
 – Môtier
 CS 66 CS
 ---pagebreak--- – Mur
 Cheyres
 Font
 11. Basel-Landschaft
 Aesch
 – Tschäpperli
 Arisdorf
 Arlesheim
 Balstahl
 – Klus
 Biel-Benken
 Binningen
 Bottmingen
 Buus
 Ettingen
 Itingen
 Liestal
 Maisprach
 Muttenz
 Oberdorf
 Pfeffingen
 Pratteln
 Reinach
 Sissach
 Tenniken
 Therwil
 Wintersingen
 Ziefen
 Zwingen
 12. Basel-Stadt
 Riehen
 13. Solothurn
 Buchegg
 Dornach
 Erlinsbach
 Flüh
 Hofstetten
 Rodersdorf
 Witterswil


text:
14. Schaffhausen
 Altdorf
 Beringen
 Buchberg
 Buchegg
 Dörflingen
 – Heerenberg
 Gächlingen
 CS 67 CS
 ---pagebreak--- Hallau
 Löhningen
 Oberhallau
 Osterfingen
 Rüdlingen
 Schaffhausen
 – Heerenberg
 – Munot
 – Rheinhalde
 Schleitheim
 Siblingen
 – Eisenhalde
 Stein am Rhein
 – Blaurock
 – Chäferstei
 Thayngen
 Trasadingen
 Wilchingen
 15. Appenzell Innerrhoden
 Oberegg
 16. Appenzell Ausserrhoden
 Lutzenberg
 17. St. Gallen
 Altstätten
 – Forst
 Amden
 Au
 – Monstein
 Ragaz
 – Freudenberg
 Balgach
 Berneck
 – Pfauenhalde
 – Rosenberg
 Bronchhofen
 Eischberg
 Flums
 Frümsen
 Grabs
 – Werdenberg
 Heerbrugg
 Jona
 Marbach
 Mels
 Oberriet
 Pfäfers
 Quinten
 Rapperswil
 CS 68 CS
 ---pagebreak--- Rebstein
 Rheineck
 Rorschacherberg
 Sargans
 Sax
 Sevelen
 St. Margrethen
 Thal
 – Buchberg
 Tscherlach
 Walenstadt
 Wartau
 Weesen
 Werdenberg
 Wil
 18. Graubünden
 Bonaduz
 Cama
 Chur
 Domat/Ems
 Felsberg
 Fläsch
 Grono
 Igis
 Jenins
 Leggia
 Maienfeld
 – St. Luzisteig
 Malans
 Mesolcina
 Monticello
 Roveredo
 San Vittore
 Verdabbio
 Zizers
 19. Aargau
 Auenstein
 Baden
 Bergdietikon
 – Herrenberg
 Biberstein
 Birmenstorf
 Böttstein
 Bözen
 Bremgarten
 – Stadtreben
 Döttingen
 Effingen
 CS 69 CS
 ---pagebreak--- Egliswil
 Elfingen
 Endingen
 Ennetbaden
 – Goldwand
 Erlinsbach
 Frick
 Gansingen
 Gebensdorf
 Gipf-Oberfrick
 Habsburg
 Herznach
 Hornussen
 – Stiftshalde
 Hottwil
 Kaisten
 Kirchdorf
 Klingnau
 Küttigen
 Lengnau
 Lenzburg
 – Goffersberg
 – Burghalden
 Magden
 Manndach
 Meisterschwanden
 Mettau
 Möriken
 Muri
 Niederrohrdorf
 Oberflachs
 Oberhof
 Oberhofen
 Obermumpf
 Oberrohrdorf
 Oeschgen
 Remigen
 Rüfnach
 – Bödeler
 – Rütiberg
 Schafisheim
 Schinznach
 Schneisingen
 Seengen
 – Berstenberg
 – Wessenberg
 Steinbruck
 Spreitenbach
 Sulz
 Tegerfelden
 CS 70 CS
 ---pagebreak--- Thalheim
 Ueken
 Unterlunkhofen
 Untersiggenthal
 Villigen
 – Schlossberg
 – Steinbrüchler
 Villnachern
 Wallenbach
 Wettingen
 Wil
 Wildegg
 Wittnau
 Würenlingen
 Würenlos
 Zeiningen
 Zufikon
 20. Thurgau
 20.1. Produktionszone I
 Diessenhofen
 – St. Katharinental
 Frauenfeld
 – Guggenhürli
 – Holderberg
 Herdern
 – Kalchrain
 – Schloss Herdern
 Hüttwilen
 – Guggenhüsli
 – Stadtschryber
 Niederneuenforn
 – Trottenhalde
 – Landvogt
 – Chrachenfels
 Nussbaumen
 – St.Anna-Oelenberg
 – Chindsruet-Chardüsler
 Oberneuenforn
 – Farhof
 – Burghof
 Schlattingen
 – Herrenberg
 Stettfurt
 – Schloss Sonnenberg
 – Sonnenberg
 Uesslingen
 – Steigässli
 Warth
 CS 71 CS
 ---pagebreak--- – Karthause Ittingen
 20.2. Produktionszone II
 Amlikon
 Amriswil
 Buchackern
 Götighofen
 – Buchenhalde
 – Hohenfels
 Griesenberg
 Hessenreuti
 Märstetten
 – Ottenberg
 Sulgen
 –Schützenhalde
 Weinfelden
 – Bachtobel
 – Scherbengut
 – Schloss Bachtobel
 – Schmälzler
 – Straussberg
 – Sunnehalde
 – Thurgut
 20.3. Produktionszone III
 Berlingen
 Ermatingen
 Eschenz
 – Freudenfels
 Fruthwilen
 Mammern
 Mannenbach
 Salenstein
 – Arenenberg
 Steckborn
 21. Ticino
 21.1. Bellinzona
 Arbedo-Castione
 Bellinzona
 Cadenazzo
 Camorino
 Giubiasco
 Gnosca
 Gorduno
 Gudo
 Lumino
 Medeglia
 Moleno
 Monte Carasso
 CS 72 CS
 ---pagebreak--- Pianezzo
 Preonzo
 Robasacco
 Sanantonino
 Sementina
 21.2. Blenio
 Corzoneso
 Dongio
 Malvaglia
 Ponte-Valentino
 Semione
 21.3. Leventina
 Anzonico
 Bodio
 Giornico
 Personico
 Pollegio
 21.4. Locarno
 Ascona
 Auressio
 Berzona
 Borgnone
 Brione s/Minusio
 Brissago
 Caviano
 Cavigliano
 Contone
 Corippo
 Cugnasco
 Gerra Gambarogno
 Gerra Verzasca
 Gordola
 Intragna
 Lavertezzo
 Locarno
 Loco
 Losone
 Magadino
 Mergoscia
 Minusio
 Mosogno
 Muralto
 Orselina
 Piazzogna
 Ronco s/Ascona
 San Nazzaro
 S. Abbondio
 Tegna
 CS 73 CS
 ---pagebreak--- Tenero-Contra
 Verscio
 Vira Gambarogno
 Vogorno
 21.5. Lugano
 Agno
 Agra
 Aranno
 Arogno
 Astano
 Barbengo
 Bedano
 Bedigliora
 Bioggio
 Bironico
 Bissone
 Busco Luganese
 Breganzona
 Brusion Arsizio
 Cademario
 Cadempino
 Cadro
 Cagiallo
 Camignolo
 Canobbio
 Carabbia
 Carabietta
 Carona
 Caslano
 Cimo
 Comano
 Croglio
 Cureggia
 Cureglia
 Curio
 Davesco Soragno
 Gentilino
 Grancia
 Gravesano
 Iseo
 Lamone
 Lopagno
 Lugaggia
 Lugano
 Magliaso
 Manno
 Maroggia
 Massagno
 Melano
 CS 74 CS
 ---pagebreak--- Melide
 Mezzovico-Vira
 Miglieglia
 Montagnola
 Monteggio
 Morcote
 Muzzano
 Neggio
 Novaggio
 Origlio
 Pambio-Noranco
 Paradiso
 Pazallo
 Ponte Capriasca
 Porza
 Pregassona
 Pura
 Rivera
 Roveredo
 Rovio


text:
Sala Capriasca
 Savosa
 Sessa
 Sorengo
 Sigirino
 Sonvico
 Tesserete
 Torricella-Taverne
 Vaglio
 Vernate
 Vezia
 Vico Morcote
 Viganello
 Villa Luganese
 21.6. Mendrisio
 Arzo
 Balerna
 Besazio
 Bruzella
 Caneggio
 Capolago
 Casima
 Castel San Pietro
 Chiasso
 Chiasso-Pedrinate
 Coldrerio
 Genestrerio
 Ligornetto
 Mendrisio
 CS 75 CS
 ---pagebreak--- Meride
 Monte
 Morbio Inferiore
 Morbio Superiore
 Novazzano
 Rancate
 Riva San Vitale
 Salorino
 Stabio
 Tremona
 Vacallo
 21.7. Riviera
 Biasca
 Claro
 Cresciano
 Iragna
 Lodrino
 Osogna
 21.8. Valle Maggia
 Aurigeno
 Avegno
 Cavergno
 Cevio
 Giumaglio
 Gordevio
 Lodano
 Maggia
 Moghegno
 Someo
 21.9. Ostatní zeměpisná označení
 Nostrano
 22. Vaud
 22.1. Région du Chablais
 Aigle
 Bex
 Chablais
 Corbeyrier
 Lavey-Morcles
 Ollon
 Roche
 Villeneuve
 Yvorne
 22.2. Région de Lavaux
 Belmont- sur-Lausanne
 Blonay
 CS 76 CS
 ---pagebreak--- Calamin
 Chardonne
 – Cure d'Attalens
 Chexbres
 Corseaux
 Corsier-sur-Vevey
 Cully
 Dezaley
 Dezaley-Marsens
 Epesses
 Grandvaux
 Jongny
 Lavaux
 La Tour-de-Peilz
 Lutry
 – Savuit
 Montreux
 Paudex
 Puidoux
 Pully
 Riex
 Rivaz
 St-Légier-La Chiésaz
 St-Saphorin
 – Burignon
 – Faverges
 Treytorrens
 Vevey
 Veytaux
 Villette
 Châtelard
 22.3. Région de La Côte
 Aclens
 Allaman
 Arnex-sur-Nyon
 Arzier
 Aubonne
 Begnins
 Bogis-Bossey
 Borex
 Bougy-Villars
 Bremblens
 Buchillon
 Bursinel
 Bursins
 Bussigny-près-Lausanne
 Bussy-Chardonney
 Chigny
 Clarmont
 CS 77 CS
 ---pagebreak--- Coinsins
 Colombier
 Commugny
 Coppet
 Coteau de Vincy
 Crans-près-Céligny
 Crassier
 Crissier
 Denens
 Denges
 Duillier
 Dully
 Echandens
 Echichens
 Ecublens
 Essertines-sur-Rolle
 Etoy
 Eysins
 Féchy
 Founex
 Genolier
 Gilly
 Givrins
 Gollion
 Gland
 Grens
 La Côte
 Lavigny
 Lonay
 Luins
 – Château de Luins
 Lully
 Lussy-sur-Morges
 Mex
 Mies
 Monnaz
 Mont-sur-Rolle
 Morges ou La Côte-Morges
 Nyon ou La Côte-Nyon
 Perroy
 Prangins
 Préverenges
 Prilly
 Reverolle
 Rolle
 Romanel-sur-Morges
 Saint-Livres
 Saint-Prex
 Saint-Sulpice
 Signy-Avenex
 CS 78 CS
 ---pagebreak--- St-Saphorin-sur-Morges
 Tannay
 Tartegnin
 Tolochenaz
 Trélex
 Vaux-sur-Morges
 Vich
 Villars-Sainte-Croix
 Villars-sous-Yens
 Vinzel
 Vufflens-la-Ville
 Vufflens-le-Château
 Vullierens
 Yens
 22.4. Côtes-de-l’Orbe
 Agiez
 Arnex-sur-Orbe
 Baulmes
 Bavois
 Belmont-sur-Yverdon
 Chamblon
 Champvent
 Chavornay
 Corcelles-sur-Chavornay
 Côtes-de-l’Orbe
 Eclépens
 Essert-sous-Champvent
 La Sarraz
 Mathod
 Montcherand
 Orbe
 Orny
 Pompaples
 Rances
 Suscévaz
 Treycovagnes
 Valeyres-sous-Rances
 Villars-sous-Champvent
 Yvonand
 22.5. Région de Bonvillars
 Bonvillars
 Concise
 Corcelles-près-Concise
 Fiez
 Fontaines-sur-Grandson
 Grandson
 Montagny-près-Yverdon
 Novalles
 CS 79 CS
 ---pagebreak--- Onnens
 Valeyres-sous-Montagny
 22.6. Région du Vully
 Bellerive
 Chabrey
 Champmartin
 Constantine
 Montmagny
 Mur
 Vallamand
 Villars-le-Grand
 Vully
 22.7. Ostatní zeměpisná označení
 Dorin
 Salvagnin
 23. Valais/Wallis
 23.1. Valais/Wallis
 Agarn
 Ardon
 Ausserberg
 Ayent
 – Signèse
 Baltschieder
 Bovernier
 Bratsch
 Brig/Brigue
 Chablais
 Chalais
 Chamoson
 – Ravanay
 – Saint-Pierre-de-Clage
 – Trémazières
 Charrat
 Chermignon
 – Ollon
 Chippis
 Collombey-Muraz
 Collonges
 Conthey
 Dorénaz
 Eggerberg
 Embd
 Ergisch
 Evionnaz
 Fully
 – Beudon
 – Branson
 CS 80 CS
 ---pagebreak--- – Châtaignier
 Gampel
 Grimisuat
 – Champlan
 – Molignon
 – Le Mont
 – Saint Raphaël
 Grône
 Hohtenn
 Lalden
 Lens
 – Flanthey
 – Saint-Clément
 – Vaas
 Leytron
 – Grand-Brûlé
 – Montagnon
 – Montibeux
 – Ravanay
 Leuk/Loèche
 – Lichten
 Martigny
 – Coquempey
 Martigny-Combe
 – Plan Cerisier
 Miège
 Montana
 – Corin
 Monthey
 Nax
 Nendaz
 Niedergesteln
 Port-Valais
 – Les Evouettes
 Randogne
 – Loc
 Raron/Rarogne
 Riddes
 Saillon
 Saint-Léonard
 Saint-Maurice
 Salgesch/Salquenen
 Salins
 Saxon
 Savièse
 – Diolly
 Sierre
 – Champsabé
 – Crétaplan
 – Géronde
 CS 81 CS
 ---pagebreak--- – Goubing
 – Granges
 – La Millière
 – Muraz
 – Noës
 Sion
 – Batassé
 – Bramois
 – Châteauneuf
 – Châtroz
 – Clavoz
 – Corbassière
 – La Folie
 – Lentine
 – Maragnenaz
 – Molignon
 – Le Mont
 – Mont d’Or
 – Montorge
 – Pagane
 – Uvrier
 Stalden
 Staldenried
 Steg
 Troistorrents
 Turtmann/Tourtemagne
 Varen/Varone
 Venthône
 – Anchette
 – Darnonaz
 Vernamiège
 Vétroz
 – Balavaud
 –


text:
Magnot
 Vex
 Veyras
 – Bernune
 – Muzot
 – Ravyre
 Vernayaz
 Vionnaz
 Visp/Viège
 Visperterminen
 Vollèges
 Vouvry
 Zeneggen
 23.2. Ostatní zeměpisná označení
 Dôle
 Dôle blanche
 CS 82 CS
 ---pagebreak--- Fendant
 Goron
 Rosé du Valais
 24. Neuchâtel
 24.1. Neuchâtel
 Auvernier
 Bevaix
 Bôle
 Boudry
 Chez-le-Bart
 Colombier
 Corcelles
 Cormondrèche
 Cornaux
 Cortaillod
 Cressier
 Entre-deux-Lacs
 Fresens
 Gorgier
 Hauterive
 La Béroche
 Le Landeron
 Neuchâtel
 – Champréveyres
 – La Coudre
 – Ville de Neuchâtel
 Peseux
 Saint-Aubin
 Saint-Aubin-Sauges
 Saint-Blaise
 Vaumarcus
 24.2. Ostatní zeměpisná označení
 Perdrix blanche
 25. Genève
 25.1. Genève
 Aire-la-Ville
 Anières
 Avully
 Avusy
 Bardonnex
 – Charrot
 – Landecy
 Bellevue
 Bernex
 – Lully
 Cartigny
 CS 83 CS
 ---pagebreak--- Céligny ou Côte Céligny
 Chancy
 Choulex
 Collex-Bossy
 Collonge-Bellerive
 Cologny
 Confignon
 Corsier
 Dardagny
 – Essertines
 Genthod
 Gy
 Hermance
 Jussy
 Laconnex
 Meinier
 – Le Carre
 Meyrin
 Perly-Certoux
 Plans-les-Ouates
 Presinge
 Puplinges
 Russin
 Satigny
 – Bourdigny
 – Choully
 – Peissy
 Soral
 Troinex
 Vandoeuvres
 Vernier
 Veyri
 25.2. Ostatní zeměpisná označení
 Perlan
 26. Jura
 Buix
 Soyhières
 II. Švýcarské tradiční výrazy
 Auslese/Sélection/Selezione
 Appellation d'origine
 Appellation d'origine contrôlée
 Attestierter Winzerwy
 Beerenauslese/Sélection de grains nobles
 Beerli/Beerliwein
 CS 84 CS
 ---pagebreak--- Château/Schloss/Castello12
 Cru
 Denominazione di origine
 Denominazione di origine controllata
 Eiswein/vin de glace
 Federweiss/Weissherbst13
 Flétri/Flétri sur souche
 Gletscherwein/Vin des Glaciers
 Grand Cru
 Kontrollierte Ursprungsbezeichnung
 La Gerle
 Landwein
 Œil-de-Perdrix14
 Passerillé/Strohwein/Sforzato15
 Premier Cru
 Pressé doux/Süssdruck
 Primeur/Vin nouveau/Novello
 Riserva
 Schiller
 Spätlese/Vendange tardive/Vendemmia tardiva16
 Sur lie(s)/auf der Hefe ausgebaut
 Terravin
 Trockenbeerenauslese
 Ursprungsbezeichnung
 Village(s)
 Vin de pays
 Vin doux naturel17
 Vinatura
 VITI
 Winzerwy
 12
 Tyto výrazy jsou chráněny pouze v kantonech, na které se vztahuje přesná definice, jmenovitě Vaud,
 Valais a Ženeva.
 13
 Tyto výrazy jsou chráněny, aniž je dotčeno používání německého tradičního výrazu „Federweisser“ pro
 částečně zkvašené hroznové mošty určené k lidské spotřebě podle čl. 3 písm. c německého nařízení o
 víně a podle čl. 12 odst. 1 písm. b a čl. 14 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 753/2002 ve znění pozdějších
 předpisů.
 14
 Tento výraz je chráněn, aniž jsou dotčeny články 17 a 19 nařízení Komise (ES) č. 753/2002 ve znění
 pozdějších předpisů.
 15
 Pro vývoz do Společenství celkový obsah alkoholu (skutečného a možného) 16 % objemových.
 16
 Pro dovoz do Společenství musí být obsah přirozeného cukru alespoň 1 % nad průměrem daného roku
 pro ostatní vína.
 17
 Pro účely dovozu do Společenství znamená tento výraz likérové víno s přísnějšími charakteristikými
 znaky ohledně cukernatosti a obsahu cukru (počáteční obsah přírodního cukru 252 g/l).
 CS 85 CS
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA V
 Dodatek 3 k příloze 7 týkající se článků 6 a 25
 I. Ochrana názvů podle článku 6 přílohy nebrání používání níže uvedených názvů
 odrůd révy pro vína pocházející ze Švýcarska, pokud jsou používány v souladu se
 švýcarskými právními předpisy a ve spojení se zeměpisným názvem, který jasně
 označuje původ vína:
 - Ermitage/Hermitage
 – Johannisberg
 II. V souladu s čl. 25 písm. b) a s výhradou zvláštních ustanovení použitelných pro
 průvodní doklady pro přepravu se příloha nevztahuje na vinařské produkty, které:
 a) jsou převáženy v osobním zavazadle cestujícího k jeho vlastní spotřebě;
 b) jsou zaslány mezi soukromými osobami za účelem osobní spotřeby;
 c) Jsou dědictvím nebo tvoří součást majetku soukromých osob, které se stěhují;
 d) se


text:
dovážejí za účelem vědeckých nebo technických pokusů, a to v množství
 nejvýše jeden hektolitr;
 e) jsou určeny pro diplomatická, konzulární nebo podobná zařízení a dovážejí se
 jako součást jejich bezcelního přídělu;
 f) jsou součástí palubních zásob mezinárodních dopravních prostředků.
 CS 86 CS
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA VI
 Dodatek 4 k příloze 7 k článku 2
 Seznam právních aktů uvedených v článku 2, které se týkají vinařských produktů
 Pro Společenství:
 Nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17 května 1997 o společné organizaci trhu s vínem
 (Úř. věst. L 179, 14.7.1999, s. 1) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č 1234/2007 ze
 dne 22 října 2007 (Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1) a týkající se kódů KN 2009 61, 2009 69
 a 2204.
 Pro Švýcarsko:
 Kapitola 2 nařízení spolkového odboru vnitřních věcí (DFI) ze dne 23.listopadu 2005 o
 alkoholických nápojích, naposledy pozměněné 15. listopadu 2006 (OC 2006 4967) a spadající
 pod čísla 200960 a 2204 švýcarského celního sazebníku
 CS 87 CS
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA VII
 Dodatek 1 k příloze 8
 Seznam chráněných označení lihovin pocházejících ze Společenství
 (podle čl. 5 odst. 3 nařízení (EHS) č. 1576/89)
 1. Rum
 Rhum de la Martinique/Rhum de la Martinique traditionnel
 Rhum de la Guadeloupe/Rhum de la Guadeloupe traditionnel
 Rhum de la Réunion/Rhum de la Réunion traditionnel
 Rhum de la Guyane/Rhum de la Guyane traditionnel
 Ron de Málaga
 Ron de Granada
 Rum da Madeira
 2. a) Whisky
 Scotch Whisky
 Irish Whisky
 Whisky español
 (Tato označení mohou být doplněna výrazem „malt“ nebo „grain“)
 b) Whiskey
 Irish Whiskey
 Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey
 (Tato označení mohou být doplněna výrazem „Pot Still“)
 3. Obilný destilát
 Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise
 Korn
 Kornbrand
 4. Vínovice
 Eau-de-vie de Cognac
 Eau-de-vie des Charentes
 Cognac
 (Označení „Cognac“ může být doplněno těmito výrazy:
 – Fine
 – Grande Fine Champagne
 – Grande Champagne
 – Petite Fine Champagne
 – Fine Champagne
 – Borderies
 – Fins Bois
 – Bons Bois)
 Fine Bordeaux
 CS 88 CS
 ---pagebreak--- Armagnac
 Bas-Armagnac
 Haut-Armagnac
 Ténarèse
 Eau-de-vie de vin de la Marne
 Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine
 Eau-de-vie de vin de Bourgogne
 Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est
 Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté
 Eau-de-vie de vin originaire du Bugey
 Eau-de-vie de vin de Savoie
 Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire
 Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône
 Eau-de-vie de vin originaire de Provence
 Eau-de-vie de Faugères/Faugères
 Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc
 Aguardente do Minho
 Aguardente do Douro
 Aguardente da Beira Interior
 Aguardente da Bairrada
 Aguardente do Oeste
 Aguardente do Ribatejo
 Aguardente do Alentejo
 Aguardente do Algarve
 "Vinars Tärnave", "Vinars Vaslui", "Vinars Murfatlar", "Vinars Vrancea", "Vinars
 Segarcea"
 5. Brandy
 Brandy de Jerez
 Brandy del Penedés
 Brandy italiano
 Brandy Αττικης/Attická brandy
 Brandy Πελοποννησου/Peloponéská brandy
 Brandy Κεντρικης Ελλαδας/Středořecká brandy
 Deutscher Weinbrand
 Wachauer Weinbrand
 Weinbrand Dürnstein
 Karpatské brandy špeciál
 6. Matolinová pálenka
 Eau-de-vie de marc de Champagne
 Marc de Champagne
 Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine
 Eau-de-vie de marc de Bourgogne
 Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est
 Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté
 Eau-de-vie de marc originaire de Bugey
 Eau-de-vie de marc originaire de Savoie
 Marc de


text:
Bourgogne
 Marc de Savoie
 CS 89 CS
 ---pagebreak--- Marc d'Auvergne
 Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire
 Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône
 Eau-de-vie de marc originaire de Provence
 Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc
 Marc d'Alsace Gewürztraminer
 Marc de Lorraine
 Bagaceira do Minho
 Bagaceira do Douro
 Bagaceira da Beira Interior
 Bagaceira da Bairrada
 Bagaceira do Oeste
 Bagaceira do Ribatejo
 Bagaceiro do Alentejo
 Bagaceira do Algarve
 Orujo gallego
 Grappa
 Grappa di Barolo
 Grappa piemontese/Grappa del Piemonte
 Grappa lombarda/Grappa di Lombardia
 Grappa trentina/Grappa del Trentino
 Grappa friulana/Grappa del Friuli
 Grappa veneta/Grappa del Veneto
 Südtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige
 Τσικουδια Κρητης/Tsikoudia z Kréty
 Τσιπουρο Μακεδονιας/Tsipouro z Makedonie
 Τσιπουρο Θεσσαλιας/Tsipouro z Thessaly
 Τσιπουρο Τυρναβου/Tsipouro z Tyrnavu
 Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise
 Zivania
 Сунгурларска гроздова ракия или гроздова ракия от Сунгурларе/Sungurlarska
 grozdova rakija nebo Grozdova rakija ot Sungurlare
 Сливенска гроздова ракия или Гроздова ракия от Сливен (Сливенска
 перла)/Slivenska grozdova rakija nebo Grozdova rakiya ot Sliven (Slivenska perla)
 Стралджанска гроздова ракия или Гроздова ракия от Стралджа (Стралджанска
 мускатова ракия) (Стралджанска мускатова ракия)/Straldžanska grozdova rakija
 nebo Grozdova rakija ot Straldža (Straldžanska muskatova rakija)
 Поморийска гроздова или гроздова ракия от Поморие/Pomorijska grozdova nebo
 Grozdova rakija ot Pomorie
 Русенска гроздова ракия или Гроздова ракия от Русе (Русенска бисерна
 гроздова ракия)/Rusenska grozdova rakija nebo Grozdova rakija ot Ruse (Rusenska
 biserna grozdova rakija)
 Бургаска гроздова ракия или гроздова ракия от Бургас (Бургаска мускатова
 ракия)/Burgaska grozdova rakija nebo Grozdova rakija ot Burgas (Burgaska
 muskatova rakija)
 Добруджанска гроздова ракия или Гроздова ракия от Добруджа (Добруджанска
 мускатова ракия)/Dobrudžanska grozdova rakija nebo Grozdova rakija ot Dobrudža
 (Dobrudžanska muskatova rakija)
 Сухиндолска гроздова ракия или Гроздова ракия от Сухиндол/Suchindolska
 grozdova rakija nebo Grozdova rakija ot Suchindol
 CS 90 CS
 ---pagebreak--- Карловска гроздова ракия или Гроздова ракия от Карлово/Karlovska grozdova
 rakija nebo Grozdova rakija ot Karlovo
 7. Ovocný destilát
 Schwarzwälder Kirschwasser
 Schwarzwälder Himbeergeist
 Schwarzwälder Mirabellenwasser
 Schwarzwälder Williamsbirne
 Schwarzwälder Zwetschgenwasser
 Fränkisches Zwetschgenwasser
 Fränkisches Kirschwasser
 Fränkischer Obstler
 Mirabelle de Lorraine
 Kirsch d'Alsace
 Quetsch d'Alsace
 Framboise d'Alsace
 Mirabelle d'Alsace
 Kirsch de Fougerolles
 Südtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige
 Südtiroler Aprikot/Aprikot dell'Alto Adige/Südtiroler
 Südtiroler Marille/Marille dell'Alto Adige/Marille
 Südtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige
 Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige
 Südtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige
 Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige
 Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell'Alto Adige
 Williams friulano/Williams del Friuli
 Sliwovitz del Veneto
 Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia
 Sliwovitz del Trentino-Alto Adige
 Distillato di mele trentino/Distillato di mele del Trentino
 Williams trentino/Williams del Trentino
 Sliwovitz trentino/Sliwovitz del Trentino
 Aprikot trentino/Aprikot del Trentino
 Medronheira do Algarve
 Medronheira do Buçaco
 Kirsch Friulano/Kirschwasser Friulano
 Kirsch Trentino/Kirschwasser Trentino
 Kirsch Veneto/Kirschwasser Veneto
 Aguardente de pèra da Lousa
 Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise
 Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise
 Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise
 Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise
 Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise
 Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise
 Wachauer Marillenbrand
 Bošácka Slivovica
 Szatmári Szilvapálinka
 Kecskeméti Barackpálinka
 CS 91 CS
 ---pagebreak--- Békési Szilvapálinka
 Szabolcsi Almapálinka
 Троянска сливова ракия или Сливова ракия от Троян/Trojanska slivova rakija
 nebo Slivova rakija ot Trojan
 Силистренска кайсиева ракия или кайсиева ракия от Силистра/Silistrenska
 kajsieva rakija nebo Kajsieva


text:
rakija ot Silistra
 Тервелска кайсиева ракия или Кайсиева ракия от Тервел/Tervelska kajsieva
 rakija nebo Kajsieva rakija ot Tervel
 Ловешка сливова ракия или Сливова ракия от Ловеч/Loveška slivova rakija nebo
 Slivova rakija ot Loveč
 "Tuicà Zetea de Mediesu Aurit", "Tuicà de Valea Milcovului", "Tuicà de Buzàu",
 Tuicà de Arges", "Tuicà de Zalàu", "Tuicà ardelaneascà de Bistrita", "Horincà de
 Maramures", "Horincà de Càmârzan", Horincà de Seini", Horincà de Chioar", "
 Horincà de Làpus", "Turt de Oas, "Turt de Maramures"
 8. Destilát z jablečného vína (cideru) a destilát z hruškového vína
 Calvados
 Calvados du Pays d'Auge
 Eau-de-vie de cidre de Bretagne
 Eau-de-vie de poiré de Bretagne
 Eau-de-vie de cidre de Normandie
 Eau-de-vie de poiré de Normandie
 Eau-de-vie de cidre du Maine
 Aguardiente de sidra de Asturias
 Eau-de-vie de poiré du Maine
 9. Enzian
 Bayerischer Gebirgsenzian
 Südtiroler Enzian/Genzians dell'Alto Adige
 Genziana trentina/Genziana del Trentino
 10. Ovocné lihoviny
 Pacharán
 Pacharán navarro
 11. Jalovcové lihoviny
 Ostfriesischer Korngenever
 Genièvre Flandres Artois
 Hasseltse jenever
 Balegemse jenever
 Péket de Wallonie
 Steinhäger
 Plymouth Gin
 Gin de Mahón
 Vilniaus Džinas
 Spišská Borovička
 Slovenská Borovička Juniperus
 Slovenská Borovička
 Inovecká Borovička
 CS 92 CS
 ---pagebreak--- Liptovská Borovička
 12. Kmínové lihoviny
 Dansk Akvavit/Dansk Aquavit
 Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit
 13. Anýzové lihoviny
 Anis español
 Évoca anisada
 Cazalla
 Chinchón
 Ojén
 Rute
 Ouzo/Oύςο
 14. Likéry
 Berliner Kümmel
 Hamburger Kümmel
 Münchener Kümmel
 Chiemseer Klosterlikör
 Bayerischer Kräuterlikör
 Cassis de Dijon
 Cassis de Beaufort
 Irish Cream
 Palo de Mallorca
 Ginjinha portuguesa
 Licor de Singeverga
 Benediktbeurer Klosterlikör
 Ettaler Klosterlikör
 Ratafia de Champagne
 Ratafia catalana
 Anis português
 Finnish berry/Finnish fruit liqueur
 Grossglockner Alpenbitter
 Mariazeller Magenlikör
 Mariazeller Jagasaftl
 Puchheimer Bitter
 Puchheimer Schlossgeist
 Steinfelder Magenbitter
 Wachauer Marillenlikör
 Jägertee/Jagertee/Jagatee
 Allažu Kimelis
 Čepkeliu
 Demänovka Bylinný Likér
 Polish Cherry
 Karlovarská Hořká
 15. Lihoviny
 Pommeau de Bretagne
 CS 93 CS
 ---pagebreak--- Pommeau du Maine
 Pommeau de Normandie
 Svensk Punsch/Swedish Punch
 16. Vodka
 Svensk Vodka/Swedish Vodka
 Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland
 Polska Wódka/Polish Vodka
 Laugarício Vodka
 Originali Lietuviška degtiné
 Herbal vodka from the North Podlasie Lowland aromatised with an extract of bison
 grass/Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z
 trawy żubrowej
 Latvijas Dzidrais
 Rīgas Degvīns
 17. Hořké lihoviny
 Demänovka bylinná horká
 CS 94 CS
 ---pagebreak--- Příloha VIII
 Dodatek 2 k příloze 8
 Chráněné názvy lihovin pocházejících ze Švýcarska
 Vínovice
 Eau-de-vie de vin du Valais
 Brandy du Valais
 Matolinová pálenka
 Baselbieter Marc
 Grappa del Ticino/Grappa Ticinese
 Grappa della Val Calanca
 Grappa della Val Bregaglia
 Grappa della Val Mesolcina
 Grappa della Valle di Poschiavo
 Marc d’Auvernier
 Marc de Dôle du Valais
 Ovocné lihoviny
 Aargauer Bure Kirsch
 Abricot du Valais
 Abricotine ou Eau-de-vie d’abricot du Valais (AOC)
 Baselbieterkirsch
 Baselbieter Mirabelle
 Baselbieter Pflümli
 Baselbieter Zwetschgenwasser
 Bernbieter Kirsch
 Bernbieter Mirabellen
 Bernbieter Zwetschgenwasser
 Bérudges de Cornaux
 Canada du Valais
 Coing d’Ajoie
 Coing du Valais
 Damassine d’Ajoie
 Damassine de la Baroche
 Eau-de-vie de poire du Valais (AOC)
 Emmentaler Kirsch
 Framboise du Valais
 Freiämter Zwetschgenwasser
 Fricktaler Kirsch
 Golden du Valais
 Gravenstein du Valais
 Kirsch d’Ajoie
 Kirsch de la Béroche
 Kirsch du Valais
 Kirsch suisse
 Lauerzer Kirsch
 CS 95 CS
 ---pagebreak--- Luzerner Kernobstbarnd
 Luzerner Kirsch
 Luzerner Pflümli
 Luzerner Williams
 Luzerner Zwetschgenwasser
 Mirabelle d’Ajoie
 Mirabelle du Valais
 Poire


text:
d’Ajoie
 Poire d’Orange de la Baroche
 Pomme d’Ajoie
 Pomme du Valais
 Prune d’Ajoie
 Prune du Valais
 Prune impériale de la Baroche
 Pruneau du Valais
 Rigi Kirsch
 Schwarzbuben Kirsch
 Seeländer Kirsch
 Seeländer Pflümliwasser
 Urschwyzerkirsch
 Williams du Valais
 Zuger Kirsch
 Destilát z jablečného vína (cideru) a destilát z hruškového vína
 Bernbieter Birnenbrand
 Freiämter Theilerbirnenbrand
 Luzerner Birnenträsch
 Luzerner Theilerbirnenbrand
 Enzian
 Gentiane du Jura
 Jalovcové lihoviny
 Genièvre du Jura
 Likéry
 Basler Eierkirsch
 Bernbieter Cherry Brandy Liqueur
 Bernbieter Griottes Liqueur
 Bernbieter Kirschen Liqueur
 Liqueur de poires Williams du Valais
 Liqueur d’abricot du Valais
 Liqueur de framboise du Valais
 Bylinné lihoviny (nebo lihoviny na bylinné bázi)
 Baselbieter Burgermeister (Kräuterbrand)
 Bernbieter Kräuterbitter
 Eau-de-vie d’herbes du Jura
 Eau-de-vie d’herbes du Valais
 CS 96 CS
 ---pagebreak--- Genépi du Valais
 Gotthard Kräuterbrand
 Innerschwyzer Chrüter
 Luzerner Chrüter (Kräuterbrand)
 Walliser Chrüter (Kräuterbrand)
 Ostatní
 Lie du Mandement
 Lie de Dôle du Valais
 Lie du Valais.
 CS 97 CS
 ---pagebreak--- Příloha IX
 Dodatek 5 k příloze 8 článku 2
 Seznam právních aktů uvedených v článku 2 vztahujících se na lihoviny, aromatizované víno
 a aromatizované nápoje.
 a) Lihoviny spadající pod číslo 2208 Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému
 popisu a číselného označování zboží;
 Pro Společenství:
 – Nařízení Rady (EHS) č. 1576/89 ze dne 29. května 1989 (Úř. věst.
 L 160, 12. 6. 1985, s. 1), naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 1882/2003
 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1);
 pro Švýcarsko:
 – Kapitola 5 nařízení spolkového odboru vnitřních věcí (DFI) ze dne
 23. listopadu 2005 o alkoholických nápojích naposledy pozměněného
 dne 15. listopadu 2006 (RO 2006 4967).
 b) Aromatizované nápoje spadající pod čísla 2205 a ex 2206 Mezinárodní úmluvy o
 harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží
 Pro Společenství:
 – Nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 ze dne 10. června 1991 (Úř. věst.
 L 149, 14. 6. 1991, s. 1) naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 1882/2003
 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1);
 pro Švýcarsko:
 – Kapitola 2 oddíl 3 nařízení spolkového odboru vnitřních věcí (DFI) ze
 dne 23. listopadu 2005 o alkoholických nápojích naposledy pozměněného
 dne 15. listopadu 2006 (RO 2006 4967).
 CS 98 CS


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 15.10.2019
 COM(2019) 469 final
 2019/0222(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě pro obchod zbožím Světové obchodní organizace, pokud jde o jednací řád Výboru pro usnadnění obchodu
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tímto návrhem se stanoví postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Světové obchodní organizaci (WTO) v souvislosti s navrhovaným přijetím jednacího řádu Výboru pro usnadnění obchodu (dále jen „výbor“) v souladu s Dohodou WTO o usnadnění obchodu (dále jen „dohoda“).
 2.Souvislosti návrhu
 2.1Dohoda o usnadnění obchodu
 Dohoda, jíž je EU smluvní stranou
 1
 , byla přijata na 9. konferenci ministrů WTO na Bali v roce 2013 s cílem zjednodušit, modernizovat a usnadnit postupy vývozu a dovozu mezi členy WTO. Obsahuje ustanovení o rychlejších, jednodušších, transparentnějších a účinnějších postupech na hranici, které urychlí pohyb, propuštění a proclení zboží, včetně zboží v tranzitu, a stanoví opatření pro účinnou spolupráci celních orgánů a dalších orgánů odpovědných za usnadňování obchodu a dodržování celních předpisů. Tato dohoda vstoupila v platnost dne 22. února 2017.
 2.2Zamýšlený akt Rady pro obchod zbožím
 V čl. 23 odst. 1 dohody se stanoví, že se zřizuje Výbor pro usnadnění obchodu a že „výbor přijme svůj jednací řád“. Za tímto účelem předložilo Japonsko, Argentina, Norsko a Paraguay návrh, který na posledním zasedání Výboru pro usnadnění obchodu dne 25. června 2019 získal plnou podporu. Navrhovaný řád má administrativní povahu a zajišťuje účinnou organizaci a řízení zasedání Výboru pro usnadnění obchodu.
 V souladu s čl. IV odst. 6 Dohody o zřízení WTO z Marrákeše platí, že jednací řády pomocných orgánů, jako je Výbor pro usnadnění obchodu, mohou vstoupit v platnost pouze po schválení Radou WTO pro obchod zbožím.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Jednací řád má administrativní povahu. Jeho cílem je zajistit účinné fungování Dohody o usnadnění obchodu. Je v zájmu EU přijmout tento jednací řád, který získal plnou podporu na zasedání Výboru pro usnadnění obchodu, aby výbor mohl řádně fungovat a účinně sledovat provádění Dohody o usnadnění obchodu. Tento jednací řád vychází z jednacího řádu Generální rady WTO
 2
 a byl upraven pouze tak, aby odrážel zvláštní potřeby Výboru pro usnadnění obchodu. Například článek 1 jednacího řádu Generální rady je doplněn o povinnost, aby výbor zasedal alespoň jednou ročně, přičemž pro Generální radu tato povinnost neplatí. Jako další příklad lze uvést, že pozvánka na zasedání by měla být zaslána pokud možno tři týdny před jeho konáním, aby se usnadnila příprava postojů, které mohou být někdy složité, zejména jedná-li se o podporu při provádění určitých závazků. V Generální radě lze zasedání v naléhavých případech svolat ve velmi krátké lhůtě a obvykle do 10 pracovních dní (článek 2).
 4.Právní základ
 4.1Procesněprávní základ
 4.1.1Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními


text:
účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 3
 .
 4.1.2Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Světová obchodní organizace je mezinárodní organizace, která byla zřízena Dohodou o zřízení WTO z Marrákeše (Dohoda o WTO). Výbor pro usnadnění obchodu byl zřízen jako pomocný orgán pod vedením Rady o obchodu zbožím.
 Akt, který má Rada pro obchod zbožím přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody. Schvaluje pouze pravidla fungování Výboru pro usnadnění obchodu.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 207 odst. 3 a 4 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2Hmotněprávní základ
 4.2.1Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se postoj jménem EU zaujímá. Sleduje‐li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze‐li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující složka.
 4.2.2Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU.
 4.3Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Nevztahuje se na tento návrh.
 2019/0222 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě pro obchod zbožím Světové obchodní organizace, pokud jde o jednací řád Výboru pro usnadnění obchodu
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o usnadnění obchodu (dále jen „dohoda“) byla uzavřena Unií na základě rozhodnutí Rady (EU) 2015/1947
 4
 a vstoupila v platnost dne 22. února 2017.
 (2)Podle čl. 23 odst. 1 dohody přijme Výbor pro usnadnění obchodu svůj jednací řád.
 (3)Podle čl. IV odst. 6 Dohody o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše musí jednací řád Výboru pro usnadnění obchodu schválit Rada pro obchod zbožím.
 (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě pro obchod zbožím, neboť zamýšlené rozhodnutí bude pro Unii závazné.
 (5)Je vhodné vyslovit s navrhovaným jednacím řádem souhlas, což Výboru pro usnadnění obchodu umožní účinné fungování. Jednací řád vychází z jednacího řádu Generální rady Světové obchodní organizace a byl upraven pouze tak, aby odrážel zvláštní potřeby Výboru pro usnadnění obchodu,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postojem, který má být zaujat jménem Unie na zasedání Rady pro obchod zbožím, pokud jde o přijetí jednacího řádu Výboru pro usnadnění obchodu, je podpořit jeho přijetí ve znění uvedeném v příloze.
 Článek


text:
2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1947 ze dne 1. října 2015, Úř. věst. L 284, 30.10.2015, s. 1.
 (2)
 Dokument WT/L/161 ze dne 25. července 1996 „Rules of procedure for sessions of the Ministerial Conference and meetings of the General Council“ (Jednací řád pro zasedání konference ministrů a zasedání Generální rady).
 (3)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (4)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1947 ze dne 1. října 2015 o uzavření Protokolu, kterým se mění Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše, jménem Evropské unie (Úř. věst. L 284, 30.10.2015, s. 1).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 15.10.2019
 COM(2019) 469 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě pro obchod zbožím Světové obchodní organizace, pokud jde o jednací řád Výboru pro usnadnění obchodu
 PŘÍLOHA
 JEDNACÍ ŘÁD VÝBORU PRO USNADNĚNÍ OBCHODU
 1
 Jednací řád pro zasedání Generální rady (WT/L/161) se obdobně uplatní na zasedání Výboru pro usnadnění obchodu s těmito výjimkami:
 Kapitola I – Zasedání
 a)Článek 1 (jednacího řádu Generální rady) by se měl změnit v souladu s čl. 23 odst. 1.2 Dohody o usnadnění obchodu s cílem stanovit, že:
 „Výbor se schází podle potřeby a v souladu s ustanoveními Dohody o usnadnění obchodu, avšak nejméně jednou ročně.“
 b)První věta článku 2 by se měla změnit takto:
 „Zasedání výboru svolává generální ředitel prostřednictvím oznámení vydaného pokud možno tři týdny a v každém případě nejpozději deset kalendářních dní před stanoveným datem zasedání.“
 Kapitola II – Pořad jednání
 c)Článek 5 se nepoužije
 2
 .
 d)Článek 11 by se měl změnit takto:
 „Zástupci mezinárodních mezivládních organizací se mohou na pozvání Výboru pro usnadnění obchodu účastnit zasedání jako pozorovatelé, a to podle pokynů uvedených v příloze 3 jednacího řádu Generální rady.
 V souladu s čl. 23 odst. 1.5 Dohody o usnadnění obchodu dále platí, že výbor může vyzvat zástupce dalších mezinárodních organizací s odbornou způsobilostí v oblasti usnadnění obchodu nebo jejich podpůrné orgány, aby:
 a)se účastnili zasedání výboru a
 b)diskutovali o konkrétních záležitostech souvisejících s prováděním této Dohody.“
 Kapitola V – Úředníci
 e)Články 12, 13 a 14 by se měly změnit s cílem zmocnit výbor k volbě místopředsedy. Články 12, 13 a 14 se tedy mění takto:
 „Článek 12. Výbor volí předsedu
 3
 a může ze zástupců členů zvolit místopředsedu. Volba se koná na prvním zasedání v roce a nabývá účinku na konci zasedání. Předseda a místopředseda zastávají funkci do konce prvního zasedání následujícího roku.
 Článek 13. Není-li předseda na zasedání nebo jeho části přítomen, vykonává jeho funkci místopředseda. Nebyl-li místopředseda zvolen nebo je-li nepřítomen, zvolí výbor pro dané zasedání nebo jeho část dočasného předsedu.
 Článek 14. Nemůže-li předseda již funkce svého úřadu vykonávat, jmenuje výbor místopředsedu, jak je uvedeno v článku 12, nebo, pokud žádný místopředseda zvolen nebyl, zvolí dočasného předsedu, který bude tuto funkci zastávat až do zvolení nového předsedy.“
 Kapitola VI – Výkon činnosti
 f)První věta článku 24 by se měla


text:
změnit na následující znění:
 „V zájmu urychlení výkonu činnosti může předseda vyzvat zástupce, kteří chtějí vyjádřit podporu danému návrhu, aby hlasovali zvednutím ruky, přičemž se v zápisu řádně zaznamená, že tento návrh podporují.“
 Kapitola VII – Rozhodovací proces
 g)Článek 33 by se měl změnit takto:
 „Nelze-li k rozhodnutí dospět cestou konsensu, je sporná záležitost předložena Radě pro obchod zbožím.“
 h)Článek 34 se nepoužije.
 __________
 (1)
 Na základě sdělení Argentiny, Japonska, Norska a Paraguaye (G/TFA/W/14).
 (2)
 Dostatečná příprava a rozeslání programu v jednacím řádu Generální rady zajištěno články 2, 3 a 6.
 (3)
 Výbor se řídí příslušnými pokyny obsaženými v „Guidelines for Appointment of Officers to WTO Bodies“ (Pokyny pro jmenování úředníků v orgánech WTO) (WT/L/31 ze dne 7. února 1995).


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 21.2.2019
 COM(2019) 92 final
 2019/0044(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Korejskou republikou o některých aspektech leteckých služeb jménem Unie
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Na základě rozsudků Soudního dvora ve věcech tzv. „otevřeného nebe“ pověřila Rada dne 5. června 2003 Komisi, aby zahájila jednání s třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod o leteckých službách dohodou na úrovni Unie (dále jen „horizontální pověření“). Cílem těchto dohod je umožnit všem leteckým dopravcům Evropské unie nediskriminační přístup na tratě mezi Evropskou unií a třetími zeměmi, a uvést tak dvoustranné dohody o leteckých službách uzavřené mezi členskými státy a třetími zeměmi do souladu s právem Unie.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Ustanovení dohody nahrazují nebo doplňují stávající ustanovení 22 dvoustranných dohod mezi členskými státy a Korejskou republikou o leteckých službách.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Dohoda podpoří základní cíl vnější politiky Unie v oblasti letectví uvedením stávajících dvoustranných dohod o leteckých službách do souladu s právem Unie.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Ustanovení čl. 100 odst. 2 a čl. 218 odst. 6 písm. a) SFEU.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Návrh je založen výhradně na „horizontálním pověření“ uděleném Radou s ohledem na problematiku obsaženou v právu Unie a dvoustranných dohodách o leteckých službách.
 •Proporcionalita
 Dohoda změní či doplní ustanovení dvoustranných dohod o leteckých službách pouze v rozsahu nezbytném k zajištění souladu s právem Unie.
 •Volba nástroje
 Dohoda mezi Unií a Korejskou republikou je nejúčinnějším nástrojem pro uvedení všech stávajících dvoustranných dohod mezi členskými státy a Korejskou republikou o leteckých službách do souladu s právními předpisy Unie.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 V souladu s čl. 218 odst. 4 SFEU vedla Komise jednání po konzultaci se zvláštním výborem. Během jednání bylo rovněž konzultováno dané odvětví. Byly vzaty v úvahu připomínky vznesené v průběhu tohoto procesu. Dotčené členské státy ověřily přesnost odkazů na dvoustranné dohody o leteckých službách. Odvětví zdůraznilo význam řádného právního základu pro své obchodní činnosti.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Posouzení dopadů
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Účelnost právních předpisů a zjednodušení
 Návrhem se zjednodušují právní předpisy. Příslušná ustanovení dvoustranných dohod mezi členskými státy a Korejskou republikou o leteckých službách budou nahrazena či doplněna ustanoveními jedné dohody.
 •Základní práva
 Nevztahuje se na tento návrh.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Návrh nemá žádné dopady na rozpočet Unie.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Strany dohody si diplomatickou cestou vzájemně písemně oznámí, že byly dokončeny jejich příslušné vnitřní postupy nezbytné pro vstup dohody v platnost. Tato dohoda vstupuje v platnost dnem posledního oznámení.
 Informativní dokumenty (u směrnic)
 Nevztahuje se na tento návrh.
 Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 Mezinárodní vztahy mezi členskými státy a třetími zeměmi v oblasti letectví jsou obvykle upraveny dvoustrannými dohodami mezi členskými státy a třetími zeměmi o leteckých


text:
službách, jejich přílohami a jinými souvisejícími dvoustrannými či vícestrannými ujednáními.
 Tradičními doložkami o určení ve dvoustranných dohodách členských států o leteckých službách se však porušuje právo Unie. Tyto doložky umožňují třetí zemi zamítnout, zrušit nebo pozastavit povolení nebo oprávnění leteckého dopravce, který byl určen členským státem, není však významným dílem ve vlastnictví tohoto členského státu či jeho státních příslušníků a ani nepodléhá jejich faktické kontrole. Bylo shledáno, že tato situace diskriminuje letecké dopravce EU, kteří jsou usazeni na území některého členského státu, přitom je však vlastní a kontrolují státní příslušníci jiných členských států. To odporuje článku 49 Smlouvy o fungování Evropské unie, jež státním příslušníkům členských států, kteří uplatnili svou svobodu usazování, zaručuje, že s nimi bude v jiném členském státě zacházeno stejným způsobem jako se státními příslušníky tohoto členského státu.
 Existují i další otázky, jako jsou závazné obchodní dohody mezi leteckými společnostmi, u kterých by změny či doplnění stávajících ustanovení dvoustranných dohod mezi členskými státy a třetími zeměmi o leteckých službách měly zajistit soulad s právem Unie.
 V souladu s postupy a směrnicemi v příloze „horizontálního pověření“ vyjednala Komise s Korejskou republikou dohodu, která nahrazuje některá ustanovení stávajících dvoustranných dohod mezi členskými státy a Korejskou republikou o leteckých službách. Článek 2 dohody nahrazuje tradiční doložky o určení doložkou Evropské unie o určení, která všem dopravcům Evropské unie umožňuje užívat výhod plynoucích z práva usazování. Článek 4 zaručuje právo členských států ukládat podle práva EU nediskriminačním způsobem daně, dávky, cla či různé poplatky na pohonné hmoty dodané na jeho území pro použití v letadle určeného leteckého dopravce Korejské republiky, který zajišťuje provoz mezi místem na území tohoto členského státu a jiným místem na území tohoto členského státu nebo na území jiného členského státu. Článek 5 řeší případné rozpory s předpisy Unie v oblasti hospodářské soutěže.
 Po podpisu dohody by tato měla být uzavřena. Zde se navrhuje příslušné rozhodnutí.
 2019/0044 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Korejskou republikou o některých aspektech leteckých služeb jménem Unie
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)V souladu s rozhodnutím Rady .../.../EU
 1
 byla dne [...] podepsána Dohoda mezi Evropskou unií a Korejskou republikou o některých aspektech leteckých služeb (dále jen „dohoda“) s výhradou jejího uzavření k pozdějšímu datu.
 (2)Cílem této dohody je sladění dvoustranných dohod mezi 22 členskými státy a Korejskou republikou o leteckých službách s právem Unie.
 (3)Dohoda by měla být schválena jménem Unie,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Dohoda mezi Evropskou unií a Korejskou republikou o některých aspektech leteckých služeb (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Unie.
 Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Předseda Rady určí osobu zmocněnou učinit jménem Unie oznámení stanovené v čl. 8 odst. 1 dohody vyjadřující souhlas Unie být touto dohodou vázána.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V


text:
Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Rozhodnutí Rady .../.../EU o podpisu Dohody mezi Evropskou unií a vládou Korejské republiky o některých aspektech leteckých služeb jménem Evropské unie (Úř. věst. L [XXX], [XXX], s. [XX]).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 21.2.2019
 COM(2019) 92 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Korejskou republikou o některých aspektech leteckých služeb jménem Unie
 DOHODA
 MEZI EVROPSKOU UNIÍ
 A KOREJSKOU REPUBLIKOU
 O NĚKTERÝCH ASPEKTECH LETECKÝCH SLUŽEB
 EVROPSKÁ UNIE
 na jedné straně a
 KOREJSKÁ REPUBLIKA
 na straně druhé,
 dále jen „smluvní strany“,
 BEROUCE NA VĚDOMÍ, že Soudní dvůr Evropské unie shledal, že některá ustanovení dvoustranných dohod o leteckých službách uzavřených několika členskými státy Evropské unie se třetími zeměmi nejsou slučitelná s právem Evropské unie,
 BEROUCE NA VĚDOMÍ, že mezi některými členskými státy Evropské unie a Korejskou republikou bylo uzavřeno několik dvoustranných dohod o leteckých službách, které obsahují podobná ustanovení, a že členské státy mají povinnost učinit všechna vhodná opatření, aby byly odstraněny neslučitelnosti těchto dohod se Smlouvami EU,
 BEROUCE NA VĚDOMÍ, že Evropská unie má výlučnou pravomoc, pokud jde o několik aspektů, které mohou být obsaženy v dvoustranných dohodách o leteckých službách uzavřených mezi členskými státy Evropské unie a třetími zeměmi,
 BEROUCE NA VĚDOMÍ, že podle práva Evropské unie mají letečtí dopravci Evropské unie usazení v členském státě Evropské unie právo na nediskriminační přístup na letecké tratě mezi členskými státy Evropské unie a třetími zeměmi,
 S OHLEDEM na dohody mezi Evropskou unií a některými třetími zeměmi, podle nichž mají státní příslušníci těchto třetích zemí možnost získat vlastnický podíl v leteckých dopravcích, kterým byla udělena licence v souladu s právem Evropské unie,
 UZNÁVAJÍCE, že soulad mezi právem Evropské unie a ustanoveními dvoustranných dohod o leteckých službách uzavřených mezi členskými státy Evropské unie a Korejskou republikou poskytne řádný právní základ pro letecké služby mezi Evropskou unií a Korejskou republikou a zachová návaznost těchto leteckých služeb,
 BEROUCE NA VĚDOMÍ, že ustanovení dvoustranných dohod o leteckých službách mezi členskými státy Evropské unie a Korejskou republikou, která nejsou v rozporu s právem Evropské unie, nemusí být pozměněna nebo nahrazena,
 BEROUCE NA VĚDOMÍ, že tyto změny by potvrdily vynikající vztahy mezi Evropskou unií a Korejskou republikou v oblasti letecké dopravy, a
 BEROUCE NA VĚDOMÍ, že záměrem Evropské unie v rámci této dohody není zvýšit celkový objem letecké dopravy mezi Evropskou unií a Korejskou republikou, ovlivnit rovnováhu mezi leteckými dopravci Evropské unie a leteckými dopravci Korejské republiky, ani aby tato dohoda měla přednost před výkladem ustanovení stávajících dvoustranných dohod o leteckých službách, které se týkají provozních práv,
 SE DOHODLY TAKTO:
 ČLÁNEK 1
 Obecná ustanovení
 1.
 Pro účely této dohody se „členskými státy“ rozumějí členské státy Evropské unie; „smlouvami EU“ se rozumí Smlouva o Evropské unii a Smlouva o fungování Evropské unie; „smluvní stranou“ se rozumí smluvní strana této dohody; „stranou“ se rozumí smluvní strana příslušné dvoustranné dohody o leteckých službách; „leteckým dopravcem“ se rozumí také letecká dopravní společnost.
 2.
 Ve všech dohodách uvedených v příloze I se odkazy na státní příslušníky členského státu, který je stranou dané dohody,


text:
považují za odkazy na státní příslušníky členských států Evropské unie.
 3.
 Ve všech dohodách uvedených v příloze I se odkazy na letecké dopravce nebo letecké dopravní společnosti členského státu, který je stranou dané dohody, považují za odkazy na letecké dopravce nebo letecké dopravní společnosti určené daným členským státem.
 ČLÁNEK 2
 Určení, schválení a zrušení
 1.
 Ustanovení odstavců 3 a 4 tohoto článku mají přednost před odpovídajícími ustanoveními článků uvedených v příloze II písm. a) a b) ohledně určování leteckých dopravců dotčeným členským státem, jejich schválení a povolení udělených Korejskou republikou a odmítnutí, zrušení, pozastavení nebo omezení schválení nebo povolení udělených leteckému dopravci.
 2.
 Ustanovení odstavců 3 a 4 tohoto článku mají přednost před odpovídajícími ustanoveními článků uvedených v příloze II písm. a) a b) ohledně určování leteckých dopravců Korejskou republikou, jejich schválení a povolení udělených dotčeným členským státem a odmítnutí, zrušení, pozastavení nebo omezení schválení nebo povolení udělených leteckému dopravci.
 3.
 Po obdržení takového určení a žádostí od určeného leteckého dopravce (určených leteckých dopravců) ve formě a způsobem, které jsou předepsány pro provozní schválení a technická povolení, všechny strany udělí na základě odstavců 4 a 5 tohoto článku příslušná schválení a povolení s minimálním procedurálním zpožděním za předpokladu, že:
 a)
 v případě leteckého dopravce určeného členským státem:
 i)
 letecký dopravce je podle Smluv EU usazen na území členského státu, který provedl určení, a má platnou provozní licenci od členského státu v souladu s právem Unie a
 ii)
 členský stát odpovědný za vydání osvědčení leteckého provozovatele leteckému dopravci nad ním vykonává a udržuje faktickou regulační kontrolu a v určení je zřetelně označen příslušný letecký úřad a
 iii)
 letecký dopravce má své hlavní místo obchodní činnosti na území členského státu, od něhož obdržel platnou provozní licenci, a
 iv)
 letecký dopravce je vlastněn přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnictví a skutečně kontrolován členskými státy a/nebo státními příslušníky členských států a/nebo jinými státy uvedenými v příloze III a/nebo státními příslušníky těchto jiných států;
 b)
 v případě, že je letecký dopravce určen Korejskou republikou:
 i)
 Korejská republika má a udržuje faktickou regulační kontrolu nad leteckým dopravcem a
 ii)
 podstatná část vlastnictví a faktická kontrola uvedeného leteckého dopravce náleží Korejské republice, státním příslušníkům Korejské republiky, nebo oběma, a letecký dopravce má platnou provozní licenci vydanou Korejskou republikou;
 c)
 určený letecký dopravce splňuje podmínky stanovené právními předpisy, které strana posuzující žádost nebo žádosti běžně uplatňuje na provoz mezinárodních leteckých služeb.
 4.
 Kterákoli strana může odmítnout, zrušit, pozastavit nebo omezit provozní schválení nebo technická povolení leteckého dopravce určeného druhou stranou, pokud:
 a)
 v případě leteckého dopravce určeného členským státem:
 i)
 letecký dopravce není podle Smluv EU usazen na území členského státu, který provedl určení, nebo nemá platnou provozní licenci od členského státu v souladu s právem Unie, nebo
 ii)
 členský stát odpovědný za vydání osvědčení leteckého provozovatele leteckému dopravci nad ním nevykonává nebo neudržuje faktickou regulační kontrolu nebo v určení není zřetelně označen příslušný letecký úřad, nebo
 iii)
 letecký dopravce nemá své hlavní místo obchodní činnosti na území členského státu, od něhož obdržel svou provozní licenci, nebo
 iv)
 letecký


text:
dopravce není vlastněn přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnického podílu a není fakticky kontrolován členskými státy a/nebo státními příslušníky členských států a/nebo jinými státy uvedenými v příloze III a/nebo státními příslušníky těchto jiných států, nebo
 v)
 letecký dopravce již má schválení k provozu podle dvoustranné dohody uzavřené mezi Korejskou republikou a jiným členským státem a Korejská republika může prokázat, že vykonáváním provozních práv podle této dohody na trase zahrnující místo v tomto jiném členském státě by obcházel omezení provozních práv vyplývající z této jiné dohody, nebo
 vi)
 letecký dopravce vlastní osvědčení leteckého provozovatele vydané členským státem a neexistuje žádná dvoustranná dohoda mezi Korejskou republikou a tímto členským státem o leteckých službách a leteckému dopravci určenému Korejskou republikou byla upřena provozní práva do tohoto členského státu;
 b)
 v případě, že je letecký dopravce určen Korejskou republikou:
 i)
 Korejská republika neudržuje faktickou regulační kontrolu nad leteckým dopravcem, nebo
 ii)
 podstatná část vlastnictví a faktická kontrola uvedeného leteckého dopravce nenáleží Korejské republice, státním příslušníkům Korejské republiky, nebo oběma, nebo letecký dopravce nemá platnou provozní licenci vydanou Korejskou republikou;
 c) určený letecký dopravce nesplňuje podmínky stanovené právními předpisy, které strana udělující tato práva běžně uplatňuje na provoz mezinárodních leteckých služeb.
 5.
 Korejská republika při vykonávání svého práva podle odstavce 4, a aniž jsou dotčena její práva podle odst. 4 písm. a) bodů v) a vi) tohoto článku, nerozlišuje mezi leteckými dopravci členských států na základě státní příslušnosti.
 ČLÁNEK 3
 Práva v souvislosti s regulační kontrolou
 1.
 Ustanovení odstavce 2 tohoto článku doplňují odpovídající ustanovení článků uvedených v příloze II písm. c).
 2.
 Pokud členský stát („první členský stát“) určil leteckého dopravce, nad nímž regulační kontrolu vykonává a udržuje druhý členský stát, práva Korejské republiky podle bezpečnostních ustanovení dohody mezi prvním členským státem, který určil leteckého dopravce, a Korejskou republikou platí stejným způsobem, pokud jde o přijímání, vykonávání nebo udržování bezpečnostních standardů tímto druhým členským státem a pokud jde o provozní schválení tohoto leteckého dopravce.
 ČLÁNEK 4
 Zdanění leteckých pohonných hmot
 1.
 Ustanovení odstavce 2 tohoto článku doplňují odpovídající ustanovení článků uvedených v příloze II písm. d).
 2.
 Bez ohledu na jakákoli jiná ustanovení, která jsou s tímto v rozporu, nebrání nic, co je uvedeno v ustanoveních uvedených v příloze II písm. d), členskému státu v nediskriminačním uložení daní, dávek, cel či různých poplatků na pohonné hmoty dodané na jeho území pro použití v letadle určeného leteckého dopravce Korejské republiky, který zajišťuje provoz mezi místem na území tohoto členského státu a jiným místem na území tohoto členského státu nebo na území jiného členského státu.
 ČLÁNEK 5
 Slučitelnost s pravidly hospodářské soutěže
 1.
 Bez ohledu na jakákoli jiná ustanovení, která jsou s tímto v rozporu, žádné ustanovení dohod uvedených v příloze I nesmí:
 a)
 upřednostňovat přijetí dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků nebo jednání ve vzájemné shodě, jež brání hospodářské soutěži nebo ji narušují či omezují;
 b)
 zesilovat účinek některé z těchto dohod, rozhodnutí či jednání ve vzájemné shodě, nebo
 c)
 přenášet na soukromé hospodářské subjekty odpovědnost za přijetí opatření, která brání hospodářské soutěži nebo ji narušují


text:
či omezují.
 2.
 Ustanovení obsažená v dohodách uvedených v příloze I, která nejsou slučitelná s odstavcem 1 tohoto článku, se nepoužijí.
 ČLÁNEK 6
 Přílohy dohody
 Přílohy této dohody tvoří její nedílnou součást.
 ČLÁNEK 7
 Revize nebo změna
 Smluvní strany mohou kdykoli na základě vzájemného písemného souhlasu tuto dohodu revidovat nebo změnit.
 ČLÁNEK 8
 Vstup v platnost
 1.
 Tato dohoda vstupuje v platnost, jakmile si smluvní strany vzájemně písemně oznámí, že byly dokončeny jejich příslušné vnitřní postupy nezbytné pro vstup dohody v platnost.
 2.
 Dohody a jiná ujednání mezi členskými státy a Korejskou republikou, které k datu podpisu této dohody ještě nevstoupily v platnost a které nejsou prozatímně uplatňovány, jsou uvedeny v příloze I písm. b). Tato dohoda se vztahuje na všechny takové dohody a ujednání po jejich vstupu v platnost.
 ČLÁNEK 9
 Ukončení
 1.
 V případě ukončení platnosti některé dohody uvedené v příloze I současně končí platnost všech ustanovení této dohody, která se týkají dotyčné dohody.
 2.
 V případě ukončení platnosti všech dohod uvedených v příloze I končí k datu ukončení platnosti poslední z těchto dohod platnost této dohody.
 NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci k této dohodě své podpisy.
 V [...] dne [... ... ...] ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a korejském, přičemž všechna znění jsou stejně závazná.
 ZA EVROPSKOU UNII
 ZA KOREJSKOU REPUBLIKU
 PŘÍLOHA I
 Seznam dohod, na které se odkazuje v článku 1 této dohody
 a)
 Dohody o leteckých službách uzavřené mezi Korejskou republikou a členskými státy Evropské unie, ve znění případných změn nebo doplňků, které byly k datu podpisu této dohody uzavřeny, podepsány a/nebo jsou prozatímně uplatňovány:
 –
 Dohoda mezi spolkovou vládou Rakouska a vládou Korejské republiky o leteckých službách mezi územími těchto států a týkající se těchto území, uzavřená ve Vídni dne 15. května 1979, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Rakousko“,
 –
 Dohoda mezi vládou Belgického království a vládou Korejské republiky o leteckých službách, uzavřená v Bruselu dne 20. října 1975, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Belgie“,
 –
 Dohoda mezi vládou Bulharské republiky a vládou Korejské republiky o leteckých službách mezi územími těchto států i mimo tato území, uzavřená v Sofii dne 19. srpna 1994, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Bulharsko“,
 –
 Dohoda mezi vládou Chorvatské republiky a vládou Korejské republiky o leteckých službách, uzavřená v Záhřebu dne 30. prosince 2015, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Chorvatsko“,
 –
 Dohoda mezi vládou České a Slovenské Federativní Republiky a vládou Korejské republiky o leteckých službách, podepsaná v Soulu dne 26. října 1990, ve znění Dohody mezi vládou České republiky a vládou Korejské republiky, kterou se mění Dohoda mezi vládou České a Slovenské Federativní Republiky a vládou Korejské republiky o leteckých službách, podepsaná v Soulu dne 26. října 1990, uzavřená výměnou diplomatických nót ze dne 3. prosince 2004 a ze dne 14. února 2005, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Česká republika“,
 –


text:
Dohoda mezi vládou Korejské republiky a vládou Dánského království o pravidelných leteckých službách mezi územími těchto států i mimo tato území, parafovaná v Soulu dne 6. září 1995, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Dánsko“,
 –
 Dohoda mezi vládou Finské republiky a vládou Korejské republiky o leteckých službách, uzavřená v Soulu dne 12. listopadu 1996, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Finsko“,
 –
 Dohoda mezi vládou Francouzské republiky a vládou Korejské republiky o leteckých službách, uzavřená v Soulu dne 7. června 1974, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Francie“,
 –
 Dohoda mezi vládou Spolkové republiky Německo a vládou Korejské republiky o letecké dopravě, uzavřená v Bonnu dne 7. března 1995, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Německo“,
 –
 Dohoda mezi vládou Řecké republiky a vládou Korejské republiky o leteckých službách mezi územími těchto států i mimo tato území, uzavřená v Aténách dne 25. ledna 1995, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Řecko“,
 –
 Dohoda mezi vládou Maďarska a vládou Korejské republiky o leteckých službách, podepsaná v Soulu dne 28. listopadu 2014, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Maďarsko“,
 –
 Dohoda mezi vládou Lucemburského velkovévodství a vládou Korejské republiky o leteckých službách mezi územími těchto států i mimo tato území, uzavřená v Lucemburku dne 27. září 2000, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Lucembursko“,
 –
 Dohoda mezi vládou Korejské republiky a vládou Malty o leteckých službách mezi územími těchto států i mimo tato území, uzavřená ve Vallettě dne 25. března 1997, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Malta“,
 –
 Dohoda mezi vládou Nizozemského království a vládou Korejské republiky o letecké dopravě, uzavřená v Haagu dne 24. června 1970, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Nizozemsko“,
 –
 Dohoda mezi vládou Polské republiky a vládou Korejské republiky o leteckých službách, uzavřená v Soulu dne 14. října 1991, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Polsko“,
 –
 Dohoda mezi vládou Rumunska a vládou Korejské republiky o civilní letecké dopravě mezi územími těchto států i mimo tato území, uzavřená v Soulu dne 10. března 1994, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Rumunsko“,
 –
 Dohoda mezi Španělským královstvím a Korejskou republikou o letecké dopravě, uzavřená v Soulu dne 21. června 1989, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Španělsko“,
 –
 Dohoda mezi vládou Korejské republiky a vládou Švédského království o pravidelných leteckých službách mezi územími těchto států i mimo tato území, parafovaná v Soulu dne 6. září 1995, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Švédsko“,
 –
 Dohoda mezi vládou Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a vládou Korejské republiky o leteckých službách mezi územími těchto států i mimo tato území, uzavřená v Soulu dne 5. března 1984, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Spojené království“;
 b)
 Dohody o leteckých službách a jiná ujednání parafované nebo podepsané mezi Korejskou republikou a členskými státy Evropské unie, ve znění případných změn nebo doplňků, které k datu podpisu této dohody ještě nevstoupily v platnost a nejsou prozatímně uplatňovány:
 –
 Dohoda mezi vládou Italské republiky a vládou Korejské


text:
republiky o leteckých službách, parafovaná v Římě dne 24. března 2016, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Itálie“,
 –
 Dohoda mezi vládou Lotyšské republiky a vládou Korejské republiky o leteckých službách, parafovaná v Rize dne 6. dubna 2018, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Lotyšsko“,
 –
 Dohoda mezi Portugalskou republikou a Korejskou republikou o leteckých službách, podepsaná v Soulu dne 25. května 2018, dále v příloze II jen „dohoda Korejská republika-Portugalsko“.
 _________________
 PŘÍLOHA II
 Seznam článků dohod uvedených v příloze I,
 na které se odkazuje v článcích 2 až 4 této dohody
 a)
 Určení:
 –
 Čl. 3 odst. 1, 2 a 3 dohody Korejská republika-Rakousko,
 –
 Čl. 3 odst. 1, 2 a 3 dohody Korejská republika-Belgie,
 –
 Článek 3 dohody Korejská republika-Bulharsko,
 –
 Článek 3 dohody Korejská republika-Chorvatsko,
 –
 Článek 3 dohody Korejská republika-Česká republika,
 –
 Článek 3 dohody Korejská republika-Dánsko,
 –
 Článek 3 dohody Korejská republika-Finsko,
 –
 Článek 3 dohody Korejská republika-Francie,
 –
 Čl. 3 odst. 2 a 3 dohody Korejská republika-Německo,
 –
 Článek 3 dohody Korejská republika-Řecko,
 –
 Článek 3 dohody Korejská republika-Maďarsko,
 –
 Článek 7 dohody Korejská republika-Itálie,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Lotyšsko,
 –
 Článek 3 dohody Korejská republika-Lucembursko,
 –
 Článek 3 dohody Korejská republika-Malta,
 –
 Čl. 3 odst. 1, 2 a 3 dohody Korejská republika-Nizozemsko,
 –
 Článek 3 dohody Korejská republika-Polsko,
 –
 Článek 3 dohody Korejská republika-Portugalsko,
 –
 Článek 3 dohody Korejská republika-Rumunsko,
 –
 Článek 3 dohody Korejská republika-Španělsko,
 –
 Článek 3 dohody Korejská republika-Švédsko,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Spojené království;
 b)
 Odmítnutí, zrušení, pozastavení nebo omezení oprávnění či povolení:
 –
 Čl. 3 odst. 4 a 5 dohody Korejská republika-Rakousko,
 –
 Čl. 3 odst. 4 a 5 dohody Korejská republika-Belgie,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Bulharsko,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Chorvatsko,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Česká republika,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Dánsko,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Finsko,
 –
 Článek 3a dohody Korejská republika-Francie,
 –
 Čl. 3 odst. 4 a 5 dohody Korejská republika-Německo,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Řecko,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Maďarsko,
 –
 Článek 8 dohody Korejská republika-Itálie,
 –
 Článek 5 dohody Korejská republika-Lotyšsko,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Lucembursko,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Malta,
 –
 Čl. 3 odst. 4 a 5 dohody Korejská republika-Nizozemsko,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Polsko,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Portugalsko,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Rumunsko,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Španělsko,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Švédsko,
 –
 Článek 5 dohody Korejská republika-Spojené království,
 c)
 Regulační kontrola:
 –
 Článek 7 dohody Korejská republika-Rakousko,
 –
 Článek 7 dohody Korejská republika-Belgie,
 –
 Článek 10 dohody Korejská republika-Bulharsko,
 –
 Článek 7 dohody Korejská republika-Chorvatsko,
 –
 Článek 8 dohody Korejská republika-Česká republika,
 –
 Článek 17A dohody Korejská republika-Dánsko,
 –
 Článek 9 dohody Korejská republika-Finsko,
 –
 Bezpečnostní doložka dohodnutá mezi Koreou a Francií dne 23. května 2002,
 –
 Článek 8 dohody Korejská republika-Řecko,
 –
 Článek 9 dohody Korejská republika-Maďarsko,
 –
 Článek 10 dohody Korejská republika-Itálie,
 –
 Článek 15 dohody Korejská republika-Lotyšsko,
 –
 Článek 6 dohody Korejská republika-Lucembursko,
 –
 Článek 7 dohody


text:
Korejská republika-Malta,
 –
 Bezpečnostní článek dohodnutý mezi Koreou a Nizozemskem dne 13. září 2002,
 –
 Článek 14 dohody Korejská republika-Portugalsko,
 –
 Článek 8 dohody Korejská republika-Rumunsko,
 –
 Bezpečnostní článek dohodnutý mezi Koreou a Španělskem dne 15. prosince 2005,
 –
 Článek 17A dohody Korejská republika-Švédsko,
 –
 Bezpečnostní článek dohodnutý mezi Koreou a Spojeným královstvím dne 29. června 2001;
 d)
 Zdanění leteckých pohonných hmot:
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Rakousko,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Belgie,
 –
 Článek 5 dohody Korejská republika-Bulharsko,
 –
 Článek 10 dohody Korejská republika-Chorvatsko,
 –
 Článek 5 dohody Korejská republika-Česká republika,
 –
 Článek 5 dohody Korejská republika-Dánsko,
 –
 Článek 5 dohody Korejská republika-Finsko,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Francie,
 –
 Článek 5 dohody Korejská republika-Německo,
 –
 Článek 5 dohody Korejská republika-Řecko,
 –
 Článek 6 dohody Korejská republika-Maďarsko,
 –
 Článek 12 dohody Korejská republika-Itálie,
 –
 Článek 7 dohody Korejská republika-Lotyšsko,
 –
 Článek 8 dohody Korejská republika-Lucembursko,
 –
 Článek 5 dohody Korejská republika-Malta,
 –
 Článek 4 dohody Korejská republika-Nizozemsko,
 –
 Článek 5 dohody Korejská republika-Polsko,
 –
 Článek 6 dohody Korejská republika-Portugalsko,
 –
 Článek 5 dohody Korejská republika-Rumunsko,
 –
 Článek 5 dohody Korejská republika-Španělsko,
 –
 Článek 5 dohody Korejská republika-Švédsko,
 –
 Článek 6 dohody Korejská republika-Spojené království.
 _________________
 PŘÍLOHA III
 Seznam jiných států, na které se odkazuje v článku 2 této dohody
 a)
 Island (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru);
 b)
 Lichtenštejnské knížectví (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru);
 c)
 Norské království (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru);
 d)
 Švýcarská konfederace (v rámci Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě).
 __________________


text:
 |
 52011PC0402
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o roamingu ve veřejných mobilních komunikačních sítích v Unii /* KOM/2011/0402 v konečném znění - 2011/0187 (COD) */
 ê 717/2007 (přizpůsobený)
 2011/0187 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY
 o roamingu ve veřejných mobilních
 komunikačních sítích v Unii
 (Přepracované znění)
 (Text s významem pro EHP)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA
 EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o založení Evropského
 společenství Ö Smlouvu o
 fungování Evropské unie Õ , a zejména na
 článek 95
 Ö 114 Õ této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[1],
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů[2],
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 ò nový
 (1)
 Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 717/2007 ze dne 27 června 2007 o roamingu
 ve veřejných mobilních telefonních sítích ve Společenství[3] bylo podstatně změněno.
 Vzhledem k novým změnám by uvedené nařízení mělo být z
 důvodu srozumitelnosti a přehlednosti přepracováno.
 ê 717/2007 1. bod
 odůvodnění (přizpůsobený)
 (2)
 Vysoká úroveň cen Ö roamingových
 volání, SMS a datových služeb Õ , které platí
 uživatelé veřejných mobilních telefonních sítí, jako jsou studenti, osoby
 na služebních cestách a turisté, při používání svých mobilních
 telefonů na cestách v zahraničí v rámci Společenství
 Ö Unie Õ , je pro Ö spotřebitele, Õ vnitrostátní
 regulační orgány, spotřebitele
 i
 Ö a Õ orgány Společenství
 Ö Unie Õ znepokojující.
 Přemrštěně vysoké maloobchodní ceny vznikají
 v důsledku vysokých velkoobchodních cen účtovaných operátorem
 hostitelské zahraniční sítě a v mnoha případech rovněž
 v důsledku vysokých maloobchodních přirážek účtovaných
 operátorem domovské sítě zákazníka. Snižování velkoobchodních cen se
 často nepromítá do cen účtovaných maloobchodnímu zákazníkovi.
 Ačkoli někteří operátoři nedávno zavedli tarifní programy,
 které zákazníkům nabízejí příznivější podmínky a Ö o něco
 málo Õ nižší ceny, stále
 existují důkazy, že mezi náklady a cenami není Ö zdaleka Õ takový vztah, jaký
 by převládal na trzích s plně rozvinutou hospodářskou
 soutěží.
 ê 717/2007 2. bod
 odůvodnění
 (3)
 Vytvořením evropského sociálního,
 vzdělávacího a kulturního prostoru na základě mobility
 jednotlivců by měla být usnadněna komunikace mezi lidmi
 a vybudována skutečná „Evropa pro občany“.
 ê 717/2007 3. bod
 odůvodnění (přizpůsobený)
 (4)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady
 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím
 elektronických komunikací a přiřazeným zařízením
 a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice)[4], směrnice Evropského parlamentu
 a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění
 pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační
 směrnice)[5],
 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne
 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro
 sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice)[6], směrnice Evropského parlamentu
 a Rady 2002/22/ES ze dne 7. března 2002 o univerzální
 službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb
 elektronických komunikací (směrnice o univerzální službě)[7] a směrnice Evropského parlamentu
 a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování
 osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví
 elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických
 komunikacích)[8]
 (společně dále jen „předpisový rámec pro elektronické komunikace
 z roku 2002“) mají za