text:
Evropského parlamentu a Rady č. 529/2013/EU
 11
 stanovilo jako první krok pravidla započítávání týkající se emisí skleníkových plynů a jejich pohlcení způsobených odvětvím LULUCF, a tím přispělo k tvorbě politik směřujících k zařazení odvětví LULUCF do závazku Unie v oblasti snižování emisí. Toto nařízení by mělo navazovat na stávající pravidla započítávání a pro období 2021–2030 je aktualizovat a zlepšit. Mělo by stanovit povinnosti členských států při uplatňování těchto pravidel započítávání a povinnost zajistit, aby odvětví LULUCF celkově neprodukovalo čisté emise. Nemělo by stanovit žádné povinnosti v oblasti započítávání či podávání zpráv pro soukromé subjekty.
 (8)S cílem stanovit přesné záznamy o emisích a jejich pohlcování v souladu s pokyny Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) z roku 2006 pro národní inventury skleníkových plynů (dále jen „pokyny IPCC“) by se měly využívat hodnoty vykázané ročně podle nařízení (EU) č. 525/2013 pro kategorie využití půdy a přechod mezi kategoriemi využití půdy, čímž se zjednoduší postupy používané podle úmluvy UNFCCC a Kjótského protokolu. Půda, u níž dojde k přeměně na jinou kategorii využití půdy, by se měla považovat za půdu v přechodu na tuto kategorii po standardní dobu dvaceti let stanovenou v pokynech IPCC.
 (9)Emise a pohlcení z lesní půdy závisejí na řadě přírodních faktorů, na věkové struktuře lesů, jakož i na předchozích i stávajících postupech obhospodařování. Uplatnění referenčního roku by neumožnilo zohlednit tyto aspekty a jejich cyklické důsledky pro emise a pohlcování či jejich meziroční variace. Příslušná pravidla započítávání by namísto toho měla stanovit použití referenčních úrovní, aby se vyloučily vlivy přírodních faktorů a faktorů spjatých se zvláštnostmi jednotlivých zemí. V případě neexistence mezinárodního přezkumu podle úmluvy UNFCCC a Kjótského protokolu je nutno stanovit postup přezkumu s cílem zajistit transparentnost a zlepšit kvalitu započítávání v této kategorii.
 (10)Pokud se Komise rozhodne, že jí při přezkumu vnitrostátních plánů započítávání pro lesnictví bude v souladu s rozhodnutím Komise (C(2016)3301) nápomocen expertní tým pro přezkum, měla by vycházet z osvědčených postupů a zkušeností s odbornými přezkumy podle úmluvy UNFCCC, a to i ohledně účasti národních odborníků a doporučení, a vybrat dostatečný počet odborníků z členských států.
 (11)V mezinárodně schválených pokynech IPCC se uvádí, že emise ze spalování biomasy v odvětví energetiky lze považovat za rovné nule pod podmínkou, že jsou tyto emise započítány v odvětví LULUCF. V EU se emise ze spalování biomasy započítávají jako nulové podle článku 38 nařízení (EU) č. 601/2012 a ustanovení obsažených v nařízení (EU) č. 525/2013, soulad s pokyny IPCC bude tudíž zajištěn pouze tehdy, budou-li tyto emise správně zahrnuty v tomto nařízení.
 (12)Vyšší míra udržitelného využívání výrobků z vytěženého dřeva může podstatně snížit emise a posílit pohlcování skleníkových plynů z ovzduší. Pravidla započítávání by měla zajistit, aby členské státy v záznamech přesně zaznamenaly změny v zásobníku výrobků z vytěženého dřeva, jakmile k nim dojde, s cílem vytvořit pobídky pro větší využívání výrobků z vytěženého dřeva s dlouhou životností. Komise by měla poskytnout pokyny k metodickým otázkám souvisejícím se započítáváním pro výrobky z vytěženého dřeva.
 (13)Přírodní škodlivé činitele, jako jsou požáry, hmyzí škůdci nebo nákaza, extrémní povětrnostní jevy a škodlivé činitele


text:
geologického původu, nad nimiž nemají členské státy kontrolu a které ani podstatně neovlivňují, mohou v odvětví LULUCF vést k dočasným emisím skleníkových plynů nebo mohou způsobit reverzi předchozích pohlcení. Protože reverze může být způsobena rovněž rozhodnutími učiněnými v rámci obhospodařování, jako jsou rozhodnutí o těžbě nebo výsadbě stromů, mělo by toto nařízení zajistit, aby byly člověkem vyvolané reverze pohlcení vždy přesně zaneseny do záznamů v odvětví LULUCF. Toto nařízení by mělo členským státům mimoto poskytnout alespoň omezenou možnost vyloučit ze záznamů pro odvětví LULUCF emise způsobené škodlivými činiteli, které jsou mimo jejich kontrolu. Způsob, jakým členské státy uplatňují tato ustanovení, by však neměl vést k nepřiměřeně nízkému započítávání.
 (14)V závislosti na vnitrostátních preferencích by měly mít členské státy možnost zvolit odpovídající vnitrostátní politiky k dosažení svých závazků v odvětví LULUCF, včetně možnosti kompenzace emisí z jedné kategorie využití půdy odstraněním z jiné kategorie využití půdy. Měly by mít rovněž možnost kumulovat čistá pohlcení v období 2021–2030. Jako dodatečná možnost by mělo pokračovat obchodování mezi členskými státy s cílem pomoci zajistit soulad. Na základě praxe ve druhém kontrolním období Kjótského protokolu by měly mít členské státy rovněž možnost využít překročení cíle podle nařízení [] o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 pro potřeby odolné energetické unie a za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací vztahujících se ke změně klimatu k zajištění splnění jejich závazku podle tohoto nařízení.
 (15)V zájmu zajištění účinného, transparentního a nákladově efektivního vykazování a ověřování emisí skleníkových plynů a pohlcování a dalších informací potřebných k posouzení dodržování závazků členských států by tímto nařízením měly být do nařízení (EU) č. 525/2013 začleněny požadavky na podávání zpráv a při kontrolách souladu podle tohoto nařízení by měly být tyto zprávy brány v potaz. Nařízení (EU) č. 525/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. Tato ustanovení mohou být dále zjednodušena s cílem zohlednit případné změny, pokud jde o integrované řízení energetické unie, s ohledem na něž se v pracovním programu Komise předpokládá předložení návrhu do konce roku 2016.
 (16)Komisi by měla být případně v souladu s jejím ročním pracovním programem nápomocna Evropská agentura pro životní prostředí, pokud jde o systém podávání výročních zpráv o emisích skleníkových plynů a jejich pohlcení, posouzení informací o politikách a opatřeních a o národních odhadech, vyhodnocení plánovaných dodatečných politik a opatření a kontroly souladu, které Komise provádí podle tohoto nařízení.
 (17)K usnadnění sběru údajů a zlepšení metodiky by využívání půdy mělo být inventarizováno a vykazováno pomocí geografického sledování každé půdní plochy, jež odpovídá systémům sběru údajů na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU. Nejvhodnější bude využívání stávajících programů a šetření Unie a členských států při sběru údajů, včetně statistického průzkumu využití půdy a krajinného pokryvu (LUCAS) a Evropského programu monitorování země COPERNICUS. Správa údajů, včetně jejich sdílení pro opětovné použití zpráv a šíření, by měla být v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES o zřízení Infrastruktury

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
pro prostorové informace v Evropském společenství.
 (18)Za účelem zajištění náležitého započítávání transakcí podle tohoto nařízení, včetně využití flexibility a sledování souladu, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o technickou úpravu definic, hodnot, seznamů skleníkových plynů a zásobníků uhlíků, aktualizaci referenčních úrovní, započítávání transakcí a revizi metodiky a požadavků na informace. Tato opatření zohledňují ustanovení obsažená v nařízení Komise (EU) č. 389/2013 o vytvoření registru Unie. Potřebná ustanovení by měla být obsažena v jednom právním nástroji, který spojuje ustanovení o započítávání podle směrnice 2003/87/ES, nařízení (EU) č. 525/2013, nařízení [] o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 pro potřeby odolné energetické unie a tohoto nařízení. Je obzvláště důležité, aby Komise během přípravné práce uspořádala vhodné konzultace včetně konzultací na odborné úrovni vedených v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání expertních skupin Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.
 (19)Toto nařízení by mělo být přezkoumáno v roce 2024 a poté každých pět let s cílem posoudit jeho celkové fungování. Při tomto přezkumu lze vzít v potaz rovněž výsledky globálního hodnocení Pařížské dohody.
 (20)Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Předmět
 Toto nařízení stanoví závazky členských států týkající se využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (dále jen „LULUCF“), které zajišťují splnění závazku Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů pro období od roku 2021 do roku 2030, jakož i pravidla pro započítávání emisí a jejich pohlcování v důsledku LULUCF a kontrolu dodržování těchto závazků ze strany členských států.
 Článek 2
 Oblast působnosti
 1. Toto nařízení se vztahuje na emise a pohlcování skleníkových plynů uvedených v příloze I oddílu A vykázané podle článku 7 nařízení (EU) č. 525/2013, k nimž dojde v kterékoli z níže uvedených kategorií započítávání využití půdy na území členských států v období od roku 2021 do roku 2030:
 a)zalesněná půda: využití půdy vykazované jako orná půda, pastviny, mokřady, osídlení a ostatní půda přeměněná na lesní půdu;
 b)odlesněná půda: využití půdy vykazované jako lesní půda přeměněná na ornou půdu, pastviny, mokřady, osídlení a ostatní půdu;
 c)obhospodařovaná orná půda: využití půdy vykazované jako orná půda zůstávající ornou půdou a pastviny, mokřady, osídlení, ostatní půda přeměněná na ornou půdu a orná půda přeměněná na mokřady, osídlení a ostatní půdu;
 d)obhospodařované pastviny: využití půdy vykazované jako pastviny zůstávající pastvinami a orná půda, mokřady, osídlení, ostatní


text:
půda přeměněná na pastviny a pastviny přeměněné na mokřady, osídlení a ostatní půdu;
 e)obhospodařovaná lesní půda: využití půdy vykazované jako lesní půda zůstávající lesní půdou.
 2. Členský stát se může rozhodnout, že do rozsahu svého závazku podle článku 4 zahrne obhospodařované mokřady, vymezené jako využití půdy vykazované jako mokřady zůstávající mokřady a osídlení, ostatní půda přeměněná na mokřady a mokřady přeměněné na osídlení a ostatní půdu. Pokud se členský stát rozhodne tak učinit, započítá emise a pohlcení z obhospodařovaných mokřadů v souladu s tímto nařízením.
 Článek 3
 Definice
 1. Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
 a)„propadem“ se rozumí každý proces, činnost nebo mechanismus, při kterých se z atmosféry pohlcuje skleníkový plyn, aerosol či prekurzor skleníkového plynu;
 b)„zdrojem“ se rozumí každý proces, činnost nebo mechanismus, při kterých se do atmosféry uvolňuje skleníkový plyn, aerosol či prekurzor skleníkového plynu;
 c) „zásobou uhlíku“ se rozumí objem uhlíku ukládaného v zásobníku uhlíku;
 d)„zásobníkem uhlíku“ se rozumí celek nebo část biogeochemického útvaru nebo systému na území členského státu, v němž se ukládá uhlík, jakýkoli prekurzor skleníkového plynu obsahující uhlík nebo jakýkoli skleníkový plyn obsahující uhlík;
 e)„výrobkem z vytěženého dřeva“ se rozumí každý výrobek pocházející z těžby dřeva, který opustil místo, kde k těžbě dřeva dochází;
 f)„lesem“ se rozumí území definované minimálními hodnotami pro velikost plochy, korunový zápoj stromů nebo odpovídající stupeň zakmenění porostu a pro potenciální výšku stromu v dospělosti na místě růstu. Les zahrnuje oblasti se stromy včetně skupin rostoucích semenáčů nebo výsadby, které dosud nedosáhly minimálních hodnot pro korunový zápoj stromů, odpovídajícího stupně zakmenění porostu nebo uvedené minimální výšky, včetně jakékoli plochy, která obvykle tvoří součást zalesněné oblasti, ale na které dočasně v důsledku zásahu člověka, například těžby, nebo z přírodních příčin žádné stromy nejsou, ale u níž se očekává návrat k lesnímu porostu;
 g)„přírodními škodlivými činiteli“ se rozumí všechny události nebo faktory jiného než antropogenního původu, jež způsobují značný objem emisí v lesích a nad jejichž výskytem v lesích nemá daný členský stát kontrolu, za předpokladu, že členský stát není objektivně schopen významně omezit vliv těchto událostí nebo faktorů na emise, a to ani poté, co k jejich výskytu došlo;
 h)„okamžitou oxidací“ se rozumí metoda započítávání, která předpokládá, že k uvolnění celkového množství uhlíku uloženého ve výrobcích z vytěženého dřeva do atmosféry dochází v době těžby.
 2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14 za účelem přizpůsobení definic uvedených v odstavci 1 vědeckému vývoji nebo technickému pokroku a zajištění souladu mezi těmito definicemi a případnými změnami příslušných definic uvedených v pokynech Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) z roku 2006 pro národní inventury skleníkových plynů (dále jen „pokyny IPCC“).
 Článek 4
 Závazky
 Pro období od roku 2021 do roku 2025 a od roku 2026 do roku 2030 každý členský stát s přihlédnutím k flexibilitě stanovené v článku 11 zajistí, aby emise nepřekračovaly pohlcení, počítáno jako součet celkových emisí a pohlcení na jejich území v kategoriích započítávání využití půdy uvedených v článku 2 společně, jak je započítáno v souladu s tímto nařízením.
 Článek 5


text:
Obecná pravidla započítávání
 1. Každý členský stát vypracuje a vede záznamy, které přesně zachycují emise a pohlcení vyplývající z kategorií započítávání využití půdy uvedených v článku 2. Členské státy zajistí přesnost, úplnost, jednotnost, srovnatelnost a transparentnost svých záznamů a ostatních údajů stanovených v tomto nařízení. Členské státy označí emise kladným znaménkem (+) a pohlcení záporným znaménkem (-).
 2. Členské státy zabrání zdvojenému započítání emisí nebo pohlcení, zejména tak, že emise nebo pohlcení plynoucí z více než jedné kategorie započítávání využití půdy, započítají pouze v rámci jedné kategorie.
 3. Členské státy převedou lesní půdu, ornou půdu, pastviny, mokřady, osídlení a ostatní půdu z kategorie takovéto půdy přeměněné na jiný typ půdy na kategorii takovéto půdy zůstávající stejným typem půdy po dvaceti letech ode dne přeměny.
 4. Členské státy ve svých záznamech zahrnou pro každou kategorii započítávání využití půdy veškeré změny zásob uhlíku v zásobnících uhlíku uvedených v příloze I oddílu B. Členské státy se mohou rozhodnout, že do svých záznamů nezahrnou změny zásob uhlíku v zásobnících uhlíku, není-li zásobník uhlíku zdrojem, s výjimkou nadzemní biomasy a výrobků z vytěženého dřeva u obhospodařované lesní půdy.
 5. Členské státy vedou úplnou a přesnou evidenci všech údajů použitých při přípravě svých záznamů.
 6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14 za účelem změny přílohy I k zohlednění změn v pokynech IPCC.
 Článek 6
 Započítávání pro zalesněnou půdu a odlesněnou půdu
 1. Členské státy započítávají emise a pohlcení v důsledku zalesněné a odlesněné půdy jako celkové emise a pohlcení pro každý rok v období od roku 2021 do roku 2025 a od roku 2026 do roku 2030.
 2. Odchylně od požadavku týkajícího se použití standardní hodnoty stanovené v čl. 5 odst. 3 může členský stát převést ornou půdu, pastviny, mokřady, osídlení a ostatní půdu z kategorie takovéto půdy přeměněné na lesní půdu do kategorie lesní půdy zůstávající lesní půdou po 30 letech ode dne přeměny.
 3. Při výpočtech emisí a pohlcení pro zalesněnou půdu a odlesněnou půdu určí každý členský stát plochu lesa za použití stejné jednotky prostorového posouzení podle přílohy II.
 Článek 7
 Započítávání pro obhospodařovanou ornou půdu, obhospodařované pastviny a obhospodařované mokřady
 1. Členské státy započítávají emise a pohlcení v důsledku obhospodařované orné půdy vypočítané jako emise a pohlcení v obdobích od roku 2021 do roku 2025 a od roku 2026 do roku 2030 s odečtením hodnoty získané vynásobením průměrných ročních emisí a pohlcení v důsledku obhospodařované orné půdy v daném členském státě v referenčním období 2005–2007 pěti.
 2. Členské státy započítávají emise a pohlcení v důsledku obhospodařovaných pastvin vypočítané jako emise a pohlcení v obdobích od roku 2021 do roku 2025 a od roku 2026 do roku 2030 s odečtením hodnoty získané vynásobením průměrných ročních emisí a pohlcení v důsledku obhospodařovaných pastvin v daném členském státě v referenčním období 2005–2007 pěti.
 3. Pokud se členský stát v souladu s článkem 2 rozhodne zahrnout do rozsahu svého závazku obhospodařované mokřady, oznámí Komisi toto rozhodnutí do 31. prosince 2020 pro období 2021–2025 a do 31. prosince 2025


text:
pro období 2026–2030.
 4. Členské státy, které se v souladu s článkem 2 rozhodly zahrnout do svých závazků obhospodařované mokřady, započítávají emise a pohlcení v důsledku obhospodařovaných mokřadů vypočítané jako emise a pohlcení v obdobích od roku 2021 do roku 2025 a/nebo od roku 2026 do roku 2030 s odečtením hodnoty získané vynásobením průměrných ročních emisí a pohlcení v důsledku obhospodařovaných mokřadů v daném členském státě v referenčním období 2005–2007 pěti.
 Článek 8
 Započítávání pro obhospodařovanou lesní půdu
 1. Členské státy započítávají emise a pohlcení v důsledku obhospodařované lesní půdy vypočítané jako emise a pohlcení v obdobích od roku 2021 do roku 2025 a od roku 2026 do roku 2030 s odečtením hodnoty získané vynásobením referenční úrovně pro lesy pěti. Referenční úrovní pro lesy je odhad průměrných ročních čistých emisí nebo pohlcení v důsledku obhospodařované lesní půdy na území daného členského státu v obdobích od roku 2021 do roku 2025 a od roku 2026 do roku 2030.
 2. Je-li výsledek výpočtu uvedeného v odstavci 1 ve vztahu k referenční úrovni pro lesy záporný, zahrne daný členský stát do svých záznamů o obhospodařované lesní půdě celková čistá pohlcení odpovídající maximálně 3,5 % emisí členského státu ve svém referenčním roce nebo referenčním období podle přílohy III vynásobeným pěti.
 3. Členské státy určí novou referenční úroveň pro lesy na základě kritérií stanovených v příloze IV oddílu A. Členské státy předloží Komisi vnitrostátní plán započítávání pro lesnictví včetně nové referenční úrovně pro lesy do 31. prosince 2018 pro období 2021–2025 a do 30. června 2023 pro období 2026–2030.
 Vnitrostátní plán započítávání pro lesnictví obsahuje všechny prvky uvedené v příloze IV oddílu B a obsahuje navrhovanou novou referenční úroveň pro lesy, která je založena na zachování stávajících postupů a intenzity obhospodařování lesů, jak je v období 1990–2009 zdokumentováno pro jednotlivé typy lesů a věkové třídy lesů v členských státech, vyjádřeno v tunách ekvivalentu CO2 ročně.
 Vnitrostátní plán započítávání pro lesnictví se zveřejní a je předmětem veřejných konzultací.
 4. Členské státy doloží konzistentnost metod a údajů použitých ke stanovení referenční úrovně pro lesy ve vnitrostátním plánu započítávání pro lesnictví a metod a údajů použitých při vykazování obhospodařované lesní půdy. Nejpozději na konci období od roku 2021 do roku 2025 nebo od roku 2026 do roku 2030 předloží členský stát Komisi technickou opravu referenční úrovně, je-li to nezbytné k zajištění konzistentnosti.
 5. Komise přezkoumá vnitrostátní plány započítávání pro lesnictví a technické opravy a posoudí, nakolik byly navrhované nové nebo opravené referenční úrovně pro lesy stanoveny v souladu se zásadami a požadavky uvedenými v odstavcích 3 a 4, jakož i v čl. 5 odst. 1. Je-li to nezbytné k zajištění souladu se zásadami a požadavky stanovenými v odstavcích 3 a 4 a v čl. 5 odst. 1, může Komise navrhované nové nebo opravené referenční úrovně pro lesy přepočítat.
 6. Komise přijme v souladu s článkem 14 akty v přenesené pravomoci za účelem změny přílohy II na základě přezkumu provedeného podle odstavce 5 s cílem aktualizovat referenční úrovně členských států pro lesy založené na vnitrostátních plánech započítávání pro lesnictví


text:
nebo předložených technických opravách a případné přepočty provedené v rámci přezkumu. Do vstupu aktu v přenesené pravomoci v platnost se pro období 2021–2025 a/nebo 2026–2030 uplatňují i nadále referenční úrovně členských států pro lesy stanovené v příloze II.
 Článek 9
 Započítávání pro výrobky z vytěženého dřeva
 Na základě výpočtů v souladu s funkcí rozkladu prvního řádu a s využitím metodik a výchozích hodnot poločasu rozkladu podle přílohy V členské státy ve svých záznamech podle čl. 6 odst. 1 a čl. 8 odst. 1 týkajících se výrobků z vytěženého dřeva zohlední emise a pohlcení plynoucí ze změn v zásobníku výrobků z vytěženého dřeva spadajících do následujících kategorií:
 a)
 papír;
 b)
 dřevěné desky;
 c)
 řezivo.
 Článek 10
 Započítávání pro přírodní škodlivé činitele
 1. Na konci období od roku 2021 do roku 2025 a od roku 2026 do roku 2030 mohou členské státy vyjmout ze svých záznamů pro zalesněnou půdu a obhospodařovanou lesní půdu emise skleníkových plynů v důsledku přírodních škodlivých činitelů, které překračují průměrné emise způsobené přírodními škodlivými činiteli v období 2001–2020, po odstranění krajních statistických hodnot („úroveň pozadí“) vypočítaných v souladu s tímto článkem a přílohou VI.
 2. Pokud členský stát použije odstavec 1, předloží Komisi informace o úrovni pozadí pro každou kategorii započítávání využití půdy určenou v odstavci 1 a o údajích a metodikách použitých v souladu s přílohou VI.
 3. Pokud členský stát použije odstavec 1, vyloučí ze započítávání do roku 2030 všechna následná pohlcení pro půdy zasažené přírodními škodlivými činiteli.
 4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14 za účelem revize metodiky a požadavků na informace uvedených v příloze IV s cílem zohlednit změny v pokynech IPCC.
 Článek 11
 Možnosti flexibility
 1. Pokud celkové emise v určitém členském státě překročí pohlcení a tento členský stát vymazal roční emisní příděly podle nařízení [] o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030, vezme se toto množství v úvahu s ohledem na splnění závazku tohoto členského státu podle článku 4.
 2. Pokud celková pohlcení v určitém členském státě překračují emise po odečtení případného množství zohledněného podle článku 7 nařízení [] o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030, může tento členský stát převést zbývající množství na jiný členský stát. Převedené množství se zohlední při posuzování dodržení závazku daného členského státu podle článku 4.
 3. Pokud celková pohlcení v určitém členském státě překračují emise v období od roku 2021 do roku 2025 po odečtení případného množství zohledněného podle článku 7 nařízení [] o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů od roku 2021 do roku 2030 ze strany členských států nebo převedeného na jiný členský stát podle odstavce 2, může tento členský stát započítat zbývající množství do období 2026–2030.
 4. Aby se zabránilo zdvojenému započítání, odečte se množství čistých pohlcení zohledněné podle článku 7 nařízení [] o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů od roku 2021 do roku 2030 ze strany členských států od množství daného členského státu, které je k dispozici pro převod na jiný členský stát


text:
nebo započítání podle odstavců 2 a 3.
 5. Pokud určitý členský stát neplní požadavky na monitorování stanovené v čl. 7 odst. 1 písm. da) nařízení (EU) č. 525/2013, zakáže ústřední správce jmenovaný podle článku 20 směrnice 2003/87/ES danému členskému státu dočasně převod nebo započtení podle odstavců 2–3.
 Článek 12
 Kontrola souladu
 1. V roce 2027 a 2032 předloží členské státy Komisi zprávu o splnění požadavků obsahující bilanci celkových emisí skleníkových plynů resp. jejich pohlcení pro období 2021–2025 nebo pro období 2026–2030 pro každou kategorii započítávání využití půdy stanovenou v článku 2, a to s použitím pravidel započítávání stanovených v tomto nařízení.
 2. Komise provede komplexní přezkum zpráv o splnění požadavků pro účely posouzení souladu s článkem 4.
 3. Evropská agentura pro životní prostředí je Komisi nápomocna při uplatňování rámce pro monitorování a zajištění souladu podle tohoto článku v souladu s jejím ročním pracovním programem.
 Článek 13
 Registr
 1. Komise zaznamenává množství emisí a pohlcení pro každou kategorii započítávání využití půdy v jednotlivých členských státech a zajistí přesné započítání při uplatnění flexibility podle článku 11 v registru Unie zřízeném podle článku 10 nařízení (EU) č. 525/2013. Ústřední správce provede automatickou kontrolu každé transakce podle tohoto nařízení a v případě potřeby transakce zastaví, aby bylo zajištěno, že nedochází k žádným nesrovnalostem. Tyto informace se zpřístupňují veřejnosti.
 2. Komisi je svěřena pravomoc přijmout akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14 tohoto nařízení za účelem provádění odstavce 1.
 Článek 14
 Výkon přenesené pravomoci
 1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
 2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článcích 3, 5, 8, 10 a 13 je svěřena Komisi na dobu neurčitou, která začne plynout od [datum vstupu v platnost].
 3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v odstavci 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
 4. Před přijetím aktu v přenesené pravomoci vede Komise konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016.
 5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
 6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle předchozích odstavců vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
 Článek 15
 Přezkum
 Do 28. února 2024 a poté každých pět let předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o fungování tohoto nařízení, jeho příspěvku k cíli EU týkajícímu se celkového snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 a jeho příspěvku k cílům Pařížské dohody a


text:
v případě potřeby může předložit návrhy.
 Článek 16
 Změny nařízení (EU) č. 525/2013
 Nařízení č. 525/2013/EU se mění takto:
 1. Ustanovení čl. 7 odst. 1 se mění takto:
 a) vkládá se nové písmeno da), které zní:
 „da) od roku 2023 své emise a pohlcení, na něž se vztahuje článek 2 nařízení [] [o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030] v souladu s metodikami stanovenými v příloze IIIa tohoto nařízení;
 b) doplňuje se nový pododstavec, který zní:
 „Členský stát může požádat o odchylku od písmena da) za účelem používání jiné metodiky, než je metodika stanovená v příloze IIIa, pokud požadovaného zlepšení metodiky nemohlo být dosaženo včas, aby mohlo být zlepšení vzato v úvahu v inventurách skleníkových plynů v období od roku 2021 do roku 2030, nebo pokud by náklady na zlepšení metodiky byly v porovnání s přínosy plynoucími z uplatňování této metodiky k zlepšení započítávání emisí a pohlcení neúměrně vysoké kvůli malému významu emisí a pohlcení z dotčených zásobníků uhlíku. Členské státy, které chtějí odchylku využít, předloží Komisi do 31. prosince 2020 odůvodněnou žádost, v níž uvedou lhůtu, ve které by bylo možno zavést zlepšení metodiky, a/nebo navrhovanou alternativní metodiku, a posouzení možných dopadů na přesnost započítávání. Komise může požádat, aby jí v konkrétně udané lhůtě přiměřené délky byly předloženy doplňující informace. Shledá-li Komise, že je žádost opodstatněná, odchylku povolí. Je-li žádost zamítnuta, Komise své rozhodnutí odůvodní.“
 2. V čl. 13 odst. 1 písm. c) se doplňuje bod ix), který zní:
 „ix)
 od roku 2023 informace o vnitrostátních politikách a opatřeních provedených za účelem splnění jejich povinností podle nařízení [] o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a informace o plánovaných dodatečných vnitrostátních politikách a opatřeních za účelem omezení emisí skleníkových plynů nebo posílení propadů nad rámec jejich závazků podle tohoto nařízení“.
 3. V čl. 14 odst. 1 se vkládá nové písmeno bb), které zní:
 „bb)
 od roku 2023 celkové odhady emisí skleníkových plynů a samostatné odhady předpokládaných emisí skleníkových plynů a pohlcení, na něž se vztahuje nařízení [] o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030“.
 4. Vkládá se nová příloha IIIa, která zní:
 „Příloha IIIa
 Metodiky monitorování a vykazování uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. da)
 Prostorově přesné údaje o změnách ve využívání půdy za účelem určení a sledování kategorií využití půdy a přechodů mezi jednotlivými kategoriemi využití půdy.
 Metodika úrovně 1 používající globálně stanovené standardní emisní faktory a hodnoty parametrů v souladu s pokyny IPCC z roku 2006 pro národní inventury skleníkových plynů.
 V případě emisí a pohlcení pro zásobník uhlíku představující nejméně 25–30 % emisí nebo pohlcení v kategorii zdroje nebo propadu, jež je v národním inventurním systému členského státu upřednostněna,


text:
jelikož její odhad má významný vliv na celkovou inventuru skleníkových plynů v dané zemi z hlediska absolutní úrovně emisí a pohlcení, trendů emisí a pohlcení nebo nejistoty s ohledem na emise a pohlcení v kategoriích využití půdy, alespoň metodika úrovně 2 používající vnitrostátně stanovené emisní faktory a hodnoty parametrů přizpůsobené situaci v daném členském státě v souladu s pokyny IPCC z roku 2006 pro národní inventury skleníkových plynů.
 Členské státy se vybízejí, aby uplatňovaly metodiku úrovně 3 používající neparametrické modelování přizpůsobené situaci v jednotlivých členských státech a popisující fyzikální interakci biofyzikálního systému v souladu s pokyny IPCC z roku 2006 pro národní inventury skleníkových plynů.“
 Článek 17
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda
 předseda
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1Název návrhu/podnětu
 1.2Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3Povaha návrhu/podnětu
 1.4Cíle
 1.5Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.6Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7Předpokládaný způsob řízení
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2Systém řízení a kontroly
 2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 3.2Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2Odhadovaný dopad na operační prostředky
 3.2.3Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.4Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5Příspěvky třetích stran
 3.3Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030
 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 12
 Oblast politiky: Oblast klimatu
 Činnost ABB: Oblast klimatu na unijní a mezinárodní úrovni (kód ABB 34 02 01)
 1.3.Povaha návrhu/podnětu
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
 13
 ◻ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
 ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4.Cíle
 1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
 Návrh je součástí právních předpisů k provedení klimaticko-energetického balíčku, který Evropská rada schválila v říjnu 2014, do roku 2030 za účelem dosažení cíle EU týkajícího se snížení domácích emisí skleníkových plynů do roku 2030 nákladově efektivním způsobem alespoň o 40 % oproti roku 1990 a přispění k omezení globálního oteplování.
 Návrh je součástí deseti politických priorit Komise a důležitým prvkem strategického rámce pro energetickou unii.
 1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 Určení příspěvku LULUCF k podpoře cílů v oblasti snížení emisí, které stanovila Evropská rada v říjnu 2014 pro rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, a to pro odvětví mimo systém obchodování s emisemi.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 Oblast klimatu
 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
 Návrh stanoví, jak odvětví LULUCF přispěje k snížení emisí skleníkových plynů v odvětvích mimo systém obchodování s emisemi v rámci celé


text:
EU do roku 2030 o 30 % v porovnání s rokem 2005.
 Návrh objasňuje závazky členských států týkající se využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF), které zajišťují splnění závazku Unie v oblasti snížení emisí skleníkových plynů pro období od roku 2021 do roku 2030. Návrh rovněž stanoví pravidla pro započítávání emisí a pohlcení způsobených odvětvím LULUCF a kontrolu dodržování těchto závazků ze strany členských států.
 Doporučují se méně časté kontroly souladu, tj. každých pět let místo každoročních kontrol, což členským státům i Evropské komisi sníží administrativní zátěž. Pro podniky, malé a střední podniky nebo mikropodniky tímto nevyplývají žádné povinnosti týkající se přímého podávání zpráv ani jiné administrativní důsledky.
 Návrh je určen členským státům jakožto institucionálním aktérům. Navrhovaná politika má být uplatňována na vnitrostátní úrovni, a dotýká se tudíž většinou vnitrostátních správních orgánů. V závislosti na povaze a rozsahu vnitrostátních opatření uplatňovaných členskými státy se tato budou týkat různých zúčastněných stran v dotčených odvětvích.
 Další dopady budou záviset na vnitrostátních politikách a opatřeních zvolených v konkrétní zemi.
 1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
 Ukazatel č. 1: Úroveň čistých emisí a pohlcení v odvětví LULUCF v každém členském státě.
 Ukazatel č. 2: Využití flexibility umožněné LULUCF v jednotlivých členských státech.
 Ukazatel č. 3: Stanovení referenčních úrovní členských států pro lesy na období 2021–2025 a 2026–2030.
 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Členské státy mají splnit své vnitrostátní cíle týkající se snížení emisí v roce 2030. Musí uplatňovat politiky a opatření a právní a správní předpisy, které jsou na vnitrostátní úrovni nezbytné k dosažení souladu s návrhem. Komise vypracuje příslušná prováděcí opatření pro období po roce 2020. K těmto opatřením patří určení referenčních úrovní pro lesy pro každý členský stát.
 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Změna klimatu představuje přeshraniční problém. Jelikož cíle navrhovaného opatření nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni jednotlivých členských států, je nezbytná koordinace opatření v oblasti klimatu na evropské úrovni a, kde je to možné, i na celosvětové úrovni, a opatření na úrovni EU je oprávněné z důvodů subsidiarity. EU a její členské státy se společně podílejí na provádění Pařížské dohody. Společná opatření umožňují EU zabývat se jak otázkami spravedlnosti, tak i účinnosti, přičemž je současně dosaženo ambiciózního environmentálního cíle. Články 191 až 193 Smlouvy o fungování Evropské unie potvrzují pravomoci EU v oblasti změny klimatu.
 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Na emise a pohlcení skleníkových plynů v odvětví LULUCF se v současnosti vztahují mezinárodní závazky pouze na základě Kjótského protokolu, a to až do roku 2020. Kjótský protokol v současné době ukládá omezení, pokud jde o to, jak musí EU a každý z jejích členských států zajistit, aby odvětví LULUCF neprodukovalo další emise. Kjótský protokol však na konci roku 2020 pozbude platnosti. V EU je proto nutno řízení odvětví LULUCF dále rozvíjet; v současnosti je toto stanoveno v rozhodnutí o LULUCF (529/2013/EU). V současné době se provádí rozhodnutí o LULUCF (529/2013/EU), které zajistí lepší systémy započítávání do roku 2020. Bez právního


text:
rámce, který toto provádění konsoliduje a který stanoví platná pravidla pro období po roce 2020, by mohl být způsob začlenění LULUCF do celkového rámce v EU různorodý. Rozdíly mezi jednotlivými členskými státy, pokud jde o pravidla pro podávání zpráv a započítávání, by měly negativní dopad na optimální fungování jednotného trhu.
 1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji
 V případě odvětví mimo systém obchodování s emisemi zachovává návrh až do roku 2030 stávající mechanismus EU pro sdílení úsilí a je nedílnou součástí rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a rámcové strategie Komise k vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu. Návrh přispívá zejména k provádění čtvrté dimenze Evropské unie týkající se dekarbonizace hospodářství.
 Členské státy odpovídají za provádění politik a opatření k splnění jejich povinností, přičemž u některých z nich se rovněž očekává, že pomohou dosáhnout splnění závazků EU týkajících se obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti. Komise zajistí pokyny, usnadnění procesu jejich stanovení a dohled nad tímto procesem, zejména co se týká referenčních úrovní pro lesy.
 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad
 ◻ Časově omezený návrh/podnět
 –◻
 Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
 –◻
 Finanční dopad od RRRR do RRRR
 ◻ Časově neomezený návrh/podnět
 –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,
 –poté plné fungování.
 1.7.Předpokládaný způsob řízení
 14
 ◻ Přímé řízení Komisí
 –◻ prostřednictvím jejich útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;
 –◻
 prostřednictvím výkonných agentur
 ◻ Sdílené řízení s členskými státy
 ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
 –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;
 –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);
 –◻EIB a Evropský investiční fond;
 –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení;
 –◻ veřejnoprávní subjekty;
 –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
 –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;
 –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
 –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 Návrh nahrazuje stávající rozhodnutí č. 529/2013/EU (rozhodnutí o LULUCF) s aktualizovanými povinnostmi členských států v oblasti monitorování a vykazování a úkoly Komise v oblasti řízení. Komisi bude při sledování pokroku členských států při plnění jejich povinností podle návrhu podporovat i nadále Evropská agentura pro životní prostředí.
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte četnost a podmínky.
 Sledování pokroku a posouzení souladu bude záviset na stávajícím komplexním rámci pro monitorování, vykazování a ověřování, který je stanoven částečně v návrhu a částečně v nařízení o mechanismu monitorování a v prováděcích předpisech k němu. Spolehlivý cyklus vykazování a zajištění souladu stanovený v rozhodnutí o „sdílení úsilí“ bude v rámci návrhu zachován. Členské státy mají v období 2021–2030 i nadále povinnost dodržovat roční limity emisí a lineární trajektorii, ačkoli vlastní kontrola souladu se bude provádět každých pět let.
 Aby bylo zajištěno, že posouzení souladu


text:
vychází z přesných údajů, bude Komise nadále přezkoumávat inventury emisí skleníkových plynů předložené členskými státy. Evropská agentura pro životní prostředí bude nadále koordinovat kontrolu transparentnosti, přesnosti, jednotnosti, srovnatelnosti a úplnosti poskytnutých informací.
 Budou zachovány stávající požadavky, podle nichž mají členské státy podávat každé dva roky zprávy o politikách a opatřeních provedených k dosažení jejich závazků podle tohoto návrhu a o jejich odhadech emisí.
 2.2.Systém řízení a kontroly
 2.2.1.Zjištěná rizika
 Členské státy, které nepodají zprávy o svých ročních emisích skleníkových plynů, nebo je nepodají včas.
 Členské státy uplatňující různé přístupy k určení referenčních úrovní pro lesy.
 2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly
 Díky již existujícímu a osvědčenému systému podávání výročních zpráv členských států o emisích skleníkových plynů, který je stanoven v nařízení o mechanismu monitorování, existují postupy, které zajišťují, aby byly zprávy o emisích doručeny včas a aby bylo možno členskému státu, který své povinnosti týkající se podávání zpráv neplní, poskytnout pomoc.
 2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb
 Riziko chyb není použitelné.
 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Sledování pokroku členských států při plnění jejich závazků podle tohoto návrhu závisí na osvědčeném stávajícím systému kontroly kvality a ověřování výročních zpráv o emisích skleníkových plynů. To zajišťuje, aby případné nedostatky či nesrovnalosti s ohledem na vykázané údaje o emisích byly řešeny a opraveny včas za účelem kontroly souladu.
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 Stávající rozpočtové položky
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh
 výdaje
 Příspěvek
 RP/NRP
 15
 zemí ESVO
 16
 kandidátských zemí
 17
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 2
 34.02.01
 RP
 NE
 NE
 NE
 NE
 5
 34.01
 NRP
 NE
 NE
 NE
 NE
 Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje: nevztahuje se na tento návrh.
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh
 výdaje
 Příspěvek
 Číslo
 [...][název.............................................]
 RP/NRP
 zemí ESVO
 kandidátských zemí
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 [...][XX.YY.YY.YY]
 ANO/NE
 ANO/NE
 ANO/NE
 ANO/NE
 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje
 [Tento oddíl se vyplní pomocí
 tabulky rozpočtových údajů správní povahy
 (druhý dokument v příloze tohoto finančního výkazu) a pro účely konzultace mezi útvary se vloží do aplikace CISNET.]
 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce
 Číslo
 Udržitelný růst: přírodní zdroje
 GŘ: CLIMA
 Rok 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 CELKEM
 • Operační prostředky
 34.02.01
 Závazky
 (1)
 1,0
 0,6
 1,6
 Platby
 (2)
 0,6
 0,760
 0,240
 1,6
 Číslo rozpočtové položky
 Závazky
 (1a)
 Platby
 (2a)
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
 18
 Číslo rozpočtové položky
 (3)
 CELKEM prostředky pro GŘ CLIMA
 Závazky
 =1+1a +3
 1,0
 0,6
 1,6
 Platby
 =2+2a
 +3
 0,6
 0,760
 0,240
 1,6
 • Operační prostředky CELKEM
 Závazky
 (4)
 1,0
 0,6
 1,6
 Platby
 (5)
 0,6
 0,760
 0,240
 1,6
 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM
 (6)
 CELKEM prostředky


text:
na OKRUH <....>
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 =4+ 6
 1,0
 0,6
 1,6
 Platby
 =5+ 6
 0,6
 0,760
 0,240
 1,6
 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
 • Operační prostředky CELKEM
 Závazky
 (4)
 Platby
 (5)
 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM
 (6)
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka)
 Závazky
 =4+ 6
 1,0
 0,6
 1,6
 Platby
 =5+ 6
 0,6
 0,760
 0,240
 1,6
 Navrhovaná opatření budou provedena v rámci finančního krytí pro program LIFE, jak bylo schváleno ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020.
 Okruh víceletého finančního rámce
 5
 „Správní výdaje“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 CELKEM
 GŘ: CLIMA
 • Lidské zdroje
 0,268
 0,402
 0,402
 0,536
 1,608
 • Ostatní správní výdaje
 0,015
 0,015
 0,015
 0,015
 0,060
 GŘ CLIMA CELKEM
 Prostředky
 0,283
 0,417
 0,417
 0,551
 1,668
 CELKEM prostředky na OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 (Závazky celkem = platby celkem)
 0,283
 0,417
 0,417
 0,551
 1,668
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce
 Závazky
 1,283
 1,017
 0,417
 0,551
 3,268
 Platby
 0,883
 1,177
 0,657
 0,551
 3,268
 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy
 ⇩
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh
 19
 Průměrné náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Celkový počet
 Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1
 20
 ...
 –Výstup
 Administrativní dohoda s JRC
 0,500
 1
 0,500
 1
 0,5
 –Výstup
 Smlouva o poskytování služeb
 Konzultace s odborníky na lesnictví
 0,500
 1
 0,500
 1
 0,5
 –Výstup
 Smlouva o poskytování služeb v oblasti IT – nový modul registru EU
 0,600
 1
 0,600
 1
 0,6
 –Výstup
 Převod na ESTAT pro
 program LUCAS
 2,5
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1
 2
 1,0
 1
 0,600
 3
 1,6
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2...
 –Výstup
 1
 0,5
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2
 NÁKLADY CELKEM
 2
 1,0
 1
 0,600
 3
 1,6
 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1.Shrnutí
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 CELKEM
 OKRUH 5
 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 0,268
 0,402
 0,402
 0,536
 1,608
 Ostatní správní výdaje
 0,015
 0,015
 0,015
 0,015
 0,060
 Mezisoučet za OKRUH 5
 víceletého finančního rámce
 0,283
 0,417
 0,417
 0,551
 1,668
 Mimo OKRUH 5
 21
 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 Ostatní výdaje
 správní povahy
 Mezisoučet
 mimo OKRUH 5
 víceletého finančního rámce
 CELKEM
 0,283
 0,417
 0,417
 0,551
 1,668
 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ


text:
poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok 2019
 Rok 2020
 • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)
 2
 3
 3
 4
 XX 01 01 02 (při delegacích)
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu)
 • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky FTE)
 22
 XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce)
 XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)
 XX 01 04 yy
 23
 – v ústředí
 – při delegacích
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)
 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu)
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte)
 CELKEM
 2
 3
 3
 4
 34 je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci
 Iniciativu týkající se LULUCF bude řídit i nadále stávající tým pracovníků na pozici AD. Dodatečná místa na pozici AD potřebná pro řízení projektu týkajícího se vývoje nového modulu systému registru EU určeného pro LULUCF od roku 2018 a jedno dodatečné místo na pozici AD pro opatření v oblasti lesnictví a referenční úrovně pro lesy od roku 2020.
 Externí zaměstnanci
 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 –◻
 Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
 –◻
 Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky.
 Nevztahuje se na tento návrh.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo změnu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
 Nevztahuje se na tento návrh.
 3.2.5.Příspěvky třetích stran
 –Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
 –Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:
 Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 N
 Rok
 N+1
 Rok
 N+2
 Rok
 N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt
 Spolufinancované prostředky CELKEM
 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
 –◻
 Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –◻
 Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –◻
 dopad na vlastní zdroje
 –◻
 dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka:
 Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce
 Dopad návrhu/podnětu
 24
 Rok
 N
 Rok
 N+1
 Rok
 N+2
 Rok
 N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ...
 U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.
 [...]
 Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 [...]
 (1)
 Jako nový dlouhodobý cíl bylo stanoveno dosažení „rovnováhy mezi antropogenními


text:
emisemi ze zdrojů a snížením skleníkových plynů pomocí propadů ve druhé polovině tohoto století“. Pařížská dohoda, čl. 4 odst. 1.
 (2)
 Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie, COM/2016/0395 final.
 (3)
 Po pařížské konferenci: posouzení dopadů Pařížské dohody, připojené k návrhu rozhodnutí Rady o podpisu Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie, COM/2016/0110 final.
 (4)
 Zamýšlený vnitrostátně stanovený příspěvek EU a jejích členských států, 6. března 2015, http://www4.unfccc.int/submissions/INDC/Published%20Documents/Latvia/1/LV-03-06-EU%20INDC.pdf.
 (5)
 Tzv. „odvětví mimo systém obchodování s emisemi“ s více než 55 % celkových emisí v EU, např. emisí CO2 z dopravy, vytápění budov, emisí bez CO2 ze zemědělství a odpadů.
 (6)
 Nařízení (EU) č. 525/2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke změně klimatu a o zrušení rozhodnutí č. 280/2004/ES.
 (7)
 Absorpce CO2 z atmosféry, například při růstu stromů a rostlin, se nazývá „pohlcováním“ na rozdíl od emisí, které vznikají při spalování nebo rozkladu biomasy.
 (8)
 Úř. věst. C , , s. .
 (9)
 Úř. věst. C , , s. .
 (10)
 http://www4.unfccc.int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx.
 (11)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 529/2013/EU ze dne 21. května 2013 o pravidlech započítávání týkajících se emisí skleníkových plynů a jejich pohlcení v důsledku činností souvisejících s využíváním půdy, změnami ve využívání půdy a lesnictvím a o informacích o opatřeních týkajících se těchto činností (Úř. věst. L 165, 18.6.2013, s. 80).
 (12)
 ABM: řízení podle činností (activity-based management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).
 (13)
 Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
 (14)
 Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazy na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 (15)
 RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 (16)
 ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 (17)
 Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.
 (18)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů EU: využití finančního krytí pro program LIFE, jak bylo schváleno ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020.
 (19)
 Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např.: počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 (20)
 Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 (21)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (22)
 SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
 (23)
 Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
 (24)
 Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 20.7.2016
 COM(2016) 479 final
 PŘÍLOHY
 návrhuNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce


text:
politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 525/2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací vztahujících se ke změně klimatu
 {SWD(2016) 246 final}{SWD(2016) 249 final}
 Příloha I: Skleníkové plyny a zásobníky uhlíku
 A. Skleníkové plyny podle článku 2:
 a)oxid uhličitý (CO2);
 b)methan (CH4);
 c)oxid dusný (N2O)
 vyjádřeno v tunách ekvivalentu CO2 podle nařízení (EU) č. 525/2013.
 B. Zásobníky uhlíku podle čl. 5 odst. 4:
 a)nadzemní biomasa;
 b)podzemní biomasa;
 c)odpad;
 d)mrtvá dřevní hmota;
 e)organický uhlík v půdě;
 f)zalesněná půda a obhospodařovaná lesní půda: výrobky z vytěženého dřeva.
 Příloha II: Minimální hodnoty pro velikost plochy, korunový zápoj stromů a referenční úrovně pro lesy
 Minimální hodnoty pro velikost plochy, korunový zápoj stromů a výšku stromů
 Členský stát
 Plocha (ha)
 Korunový zápoj stromů (%)
 Výška stromu (m)
 Belgie
 0,5
 20
 5
 Bulharsko
 0,1
 10
 5
 Chorvatsko
 0,1
 10
 2
 Česká republika
 0,05
 30
 2
 Dánsko
 0,5
 10
 5
 Německo
 0,1
 10
 5
 Estonsko
 0,5
 30
 2
 Irsko
 0,1
 20
 5
 Řecko
 0,3
 25
 2
 Španělsko
 1,0
 20
 3
 Francie
 0,5
 10
 5
 Itálie
 0,5
 10
 5
 Kypr
 Lotyšsko
 0,1
 20
 5
 Litva
 0,1
 30
 5
 Lucembursko
 0,5
 10
 5
 Maďarsko
 0,5
 30
 5
 Malta
 Nizozemsko
 0,5
 20
 5
 Rakousko
 0,05
 30
 2
 Polsko
 0,1
 10
 2
 Portugalsko
 1,0
 10
 5
 Rumunsko
 0,25
 10
 5
 Slovinsko
 0,25
 30
 2
 Slovensko
 0,3
 20
 5
 Finsko
 0,5
 10
 5
 Švédsko
 0,5
 10
 5
 Spojené království
 0,1
 20
 2
 Referenční úrovně členských států pro lesy včetně výrobků z vytěženého dřeva
 Členský stát
 Ekvivalenty oxidu uhličitého (CO2) v tisících tun ročně
 Belgie
 –2 499
 Bulharsko
 –7 950
 Chorvatsko
 –6 289
 Česká republika
 –4 686
 Dánsko
 409
 Německo
 –22 418
 Estonsko
 –2 741
 Irsko
 –142
 Řecko
 –1 830
 Španělsko
 –23 100
 Francie
 –67 410
 Itálie
 –22 166
 Kypr
 –157
 Lotyšsko
 –16 302
 Litva
 –4 552
 Lucembursko
 –418
 Maďarsko
 –1 000
 Malta
 –49
 Nizozemsko
 –1 425
 Rakousko
 –6 516
 Polsko
 –27 133
 Portugalsko
 –6 830
 Rumunsko
 –15 793
 Slovinsko
 –3 171
 Slovensko
 –1 084
 Finsko
 –20 466
 Švédsko
 –41 336
 Spojené království
 –8 268
 Příloha III: Referenční roky pro účely výpočtu
 stropu podle čl. 8 odst. 2
 Členský stát
 Referenční rok
 Belgie
 1990
 Bulharsko
 1988
 Chorvatsko
 1990
 Česká republika
 1990
 Dánsko
 1990
 Německo
 1990
 Estonsko
 1990
 Irsko
 1990
 Řecko
 1990
 Španělsko
 1990
 Francie
 1990
 Itálie
 1990
 Kypr
 Lotyšsko
 1990
 Litva
 1990
 Lucembursko
 1990
 Maďarsko
 1985–1987
 Malta
 Nizozemsko
 1990
 Rakousko
 1990
 Polsko
 1988
 Portugalsko
 1990
 Rumunsko
 1989
 Slovinsko
 1986
 Slovensko
 1990
 Finsko
 1990
 Švédsko
 1990
 Spojené království
 1990
 Příloha IV: Vnitrostátní plán započítávání pro lesnictví obsahující aktualizovanou referenční úroveň pro lesy stanovenou pro daný členský stát
 A. Kritéria pro určení referenčních úrovní pro lesy
 Referenční úrovně členských států pro lesy se určí podle těchto kritérií:
 a)referenční úrovně jsou v souladu s cílem týkajícím se dosažení „rovnováhy mezi antropogenními emisemi ze zdrojů a snížením skleníkových plynů pomocí propadů ve druhé polovině tohoto století“;
 b)referenční úrovně zajišťují, aby byla ze započítávání vyloučena pouhá existence zásob uhlíku;
 c)referenční úrovně


text:
by měly zajistit spolehlivé a důvěryhodné započítávání, aby bylo zaručeno, že jsou řádně započítány emise a pohlcení v důsledku používání biomasy;
 d)referenční úrovně zahrnují zásobník uhlíku výrobků z vytěženého dřeva umožňující srovnání mezi předpokladem týkajícím se okamžité oxidace a uplatněním funkce rozkladu prvního řádu a hodnot poločasu rozkladu;
 e)referenční úrovně by měly zohledňovat cíl spočívající v přispění k zachování biologické rozmanitosti a udržitelnému využívání přírodních zdrojů, jak je stanoveno ve strategii EU v oblasti lesnictví, vnitrostátních politikách členských států v oblasti lesnictví a strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti;
 f)referenční úrovně jsou v souladu s národními odhady antropogenních emisí skleníkových plynů ze zdrojů a pohlcení pomocí propadů vykázanými podle nařízení (EU) č. 525/2013;
 g)referenční úrovně jsou v souladu s inventurami skleníkových plynů a příslušnými historickými údaji a jsou posouzeny na základě transparentních, úplných, konzistentních, srovnatelných a přesných informací. Model použitý k sestavení referenční úrovně je schopen reprodukovat historické údaje z národní inventury skleníkových plynů.
 B. Prvky vnitrostátního plánu započítávání pro lesnictví
 Vnitrostátní plán započítávání pro lesnictví předložený podle článku 8 tohoto nařízení obsahuje tyto prvky:
 a)obecný popis sestavení referenční úrovně a popis toho, jak byla zohledněna kritéria stanovená v tomto nařízení;
 b)určení zásobníků uhlíku a skleníkových plynů, které byly zahrnuty do referenční úrovně, důvody vynechání určitého zásobníku uhlíku při sestavování referenční úrovně a prokázání souladu mezi zásobníky zahrnutými do referenční úrovně;
 c)popis přístupů, metod a modelů, včetně kvantitativních informací, které byly použity při sestavení referenční úrovně, a to v souladu s poslední předloženou zprávou o národní inventuře a písemně doloženými informacemi o postupech a intenzitě obhospodařování lesů;
 d)popis způsobu konzultací se zúčastněnými stranami a zohlednění jejich názorů;
 e)informace ohledně toho, jak se mají na základě různých scénářů politiky podle očekávání vyvíjet podíly těžby;
 f)popis toho, jak byly při sestavování referenční úrovně zohledněny jednotlivé níže uvedené prvky:
 1)obhospodařovaná plocha lesů;
 2)emise a pohlcení z lesů a výrobků z vytěženého dřeva podle inventur skleníkových plynů a příslušných historických údajů;
 3)charakteristika lesů, včetně věkové struktury lesů, přírůstků, délky střídání a jiných informací o činnostech v rámci obhospodařování lesů podle scénáře bez opatření;
 4)historické a budoucí podíly těžby v rozčlenění na energetické a neenergetické účely.
 Příloha V: Funkce rozkladu prvního řádu a výchozí hodnoty poločasu rozkladu pro výrobky z vytěženého dřeva
 Metodické otázky
 –Nelze-li rozlišovat mezi výrobky z vytěženého dřeva pro zalesněnou půdu a obhospodařovanou lesní půdu, může se členský stát rozhodnout, že výrobky z vytěženého dřeva započítá na základě předpokladu, že ke všem emisím a pohlcením došlo na obhospodařované lesní půdě.
 –Výrobky z vytěženého dřeva na skládkách pevného odpadu a výrobky z vytěženého dřeva, které byly vytěženy pro energetické účely, se započítají na základě okamžité oxidace.
 –Dovážející členský stát nezapočítá dovážené výrobky z vytěženého dřeva, a to bez ohledu na jejich původ („produkční přístup“).
 –V případě vyvážených výrobků z vytěženého dřeva se údaji specifickými pro danou zemi rozumějí hodnoty poločasu rozkladu specifické pro danou zemi a využití výrobků z vytěženého dřeva v dovážející zemi.
 –Hodnoty poločasu rozpadu pro výrobky z vytěženého dřeva uváděné na trh v Unii specifické pro danou zemi by se


text:
neměly odchylovat od hodnot použitých dovážejícím členským státem.
 –Výhradně pro informační účely mohou členské státy do předkládaných údajů zahrnout údaje o poměrném množství dřeva použitého pro energetické účely, jež bylo dovezeno ze zemí mimo Unii, a země původu tohoto dřeva.
 Členské státy mohou místo metodiky a výchozích hodnot poločasu rozkladu uvedených v této příloze použít metodiku a hodnoty poločasu rozkladu specifické pro jednotlivé země za předpokladu, že členský stát tuto metodiku a hodnoty stanoví na základě transparentních a ověřitelných údajů a že použité metody jsou přinejmenším stejně podrobné a přesné jako metody uvedené v této příloze.
 Funkce rozkladu prvního řádu s počáteční hodnotou i = 1900 a pokračující do současného roku:
 a)
 kde C(1900) = 0,0
 b)
 kde:
 i = rok
 C(i) = zásoba uhlíku v zásobníku výrobků z vytěženého dřeva na začátku roku i (v tisících tun)
 k = konstanta rozkladu prvního řádu v jednotkách za rok -1, (, kde HL je poločas rozkladu úložiště výrobků z vytěženého dřeva během let)
 Inflow(i) = přísun uhlíku do zásobníku výrobků z vytěženého dřeva během roku i (v tisících tun za rok -1)
 ΔC(i) = změna zásoby uhlíku v zásobníku výrobků z vytěženého dřeva během roku i (v tisících tun za rok -1)
 Výchozí hodnoty poločasu rozkladu:
 Poločasem rozkladu se rozumí počet let, jenž je zapotřebí k tomu, aby se množství uhlíku uloženého v kategorii výrobků z vytěženého dřeva snížilo na polovinu své původní hodnoty. Výchozí hodnoty poločasu rozkladu (HL):
 Tyto kategorie mohou členské státy doplnit informacemi o kůře, jsou-li dostupné údaje transparentní a ověřitelné. Členské státy mohou rovněž použít podkategorie kterékoli z uvedených kategorií, jež jsou specifické pro danou zemi.
 Příloha VI: Výpočet úrovní pozadí pro přírodní škodlivé činitele
 1. Pro výpočet úrovně pozadí jsou poskytnuty tyto informace:
 a)historické úrovně emisí způsobené přírodními škodlivými činiteli;
 b)typy přírodních škodlivých činitelů zahrnutých do odhadu;
 c)odhady celkových ročních emisí pro tyto typy přírodních škodlivých činitelů na období 2001–2020, a to podle kategorií započítávání využití půdy;
 d)doložení konzistentnosti časové řady ve všech relevantních parametrech, včetně minimální plochy, metodik odhadu emisí, pokrytí zásobníků a plynů.
 2. Úroveň pozadí se vypočítá jako průměr časové řady 2001–2020 vyjma všech roků, kdy byly zaznamenány abnormální úrovně emisí, tj. vyjma všech krajních statistických hodnot. Určování krajních statistických hodnot se provádí takto:
 a)vypočte se hodnota aritmetického průměru a směrodatná odchylka celé časové řady 2001–2020;
 b)z časové řady se vyjmou všechny roky, v nichž roční emise překračují dvojnásobek směrodatné odchylky od průměru;
 c)znovu se vypočte hodnota aritmetického průměru a směrodatná odchylka časové řady 2001–2020 bez roků, jež byly vyloučeny v kroku b);
 d)kroky b) a c) se opakují, dokud nenastane situace, kdy již nelze žádné krajní hodnoty identifikovat.
 3. Po výpočtu úrovně pozadí podle bodu 2 této přílohy může být podle článku 10 vyloučeno množství emisí, které v příslušném konkrétním roce období od roku 2021 do roku 2025 a od roku 2026 do roku 2030 překračuje úroveň pozadí s připočtením rozpětí. Rozpětí se rovná míře pravděpodobnosti 95 %.
 4. Vyloučit nelze tyto emise:
 a)emise plynoucí z činností těžby a nahodilé těžby, které


text:
na dané půdě proběhly po výskytu přírodních škodlivých činitelů;
 b)emise plynoucí z řízeného vypalování, které na dané půdě proběhlo v příslušném konkrétním roce období od roku 2021 do roku 2025 nebo od roku 2026 do roku 2030;
 c)emise v případě půdy, jež byla podrobena odlesňování po výskytu přírodních škodlivých činitelů.
 5. Požadavky na informace podle čl. 10 odst. 2 zahrnují toto:
 a)identifikace veškerých půdních ploch zasažených přírodními škodlivými činiteli v příslušném konkrétním roce, včetně jejich geografické polohy, období a typů přírodních škodlivých činitelů;
 b)důkazy, že po zbytek období od roku 2021 do roku 2025 nebo od roku 2026 do roku 2030 na půdě, jež byla zasažena přírodními škodlivými činiteli a v jejímž případě byly emise ze započítávání vyloučeny, neproběhlo odlesňování;
 c)popis ověřitelných metod a kritérií, jež budou použity pro identifikaci odlesnění na takové půdě v nadcházejících letech období od roku 2021 do roku 2025 nebo od roku 2026 do roku 2030;
 d)pokud je to možné, popis opatření, která členský stát podnikl s cílem zabránit dopadům dotyčných přírodních škodlivých činitelů nebo je omezit;
 e)pokud je to možné, popis opatření, která členský stát podnikl v zájmu sanace půdy zasažené dotyčnými přírodními škodlivými činiteli.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52005PC0707
 Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 950/2001 o uložení konečného antidumpingového cla u dovozu některých hliníkových fólií pocházejících, mimo jiné, z Ruska /* KOM/2005/0707 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 4.1.2006KOM(2005) 707 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 950/2001 o uložení konečného antidumpingového cla u dovozu některých hliníkových fólií pocházejících, mimo jiné, z Ruska.( předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004 (dále jen „základní nařízení”) v řízeních týkajících se dovozu hliníkových fólií pocházejících z Ruska a Čínské lidové republiky. |120 | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízením (ES) č. 950/2001[1] bylo uloženo konečné antidumpingové clo v sazbě 14,9 % u dovozu některých hliníkových fólií (hliníkové fólie pro domácnost - „AHF“) pocházejících z Ruska. Po přijetí závazku předloženého ruským vyvážejícím výrobcem, společností Open Joint Stock Company Rusal Sayanal (dále jen „Sayanal“), byly rozhodnutím Komise 2001/381/ES[2] dovozy od tohoto vývozce osvobozeny od antidumpingového cla. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |219 | Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření V listopadu 2004 zahájila Komise, na návrh ruského vývozce, společnosti Open Joint Stock Company Rusal Sayanal, prozatímní přezkum, jehož rozsah byl omezen na přezkoumání dumpingu, z důvodu, že dumpingové rozpětí, ze kterého vychází platná opatření, se podstatně snížilo. Z provedeného šetření vyplynulo, že na domácím trhu nebyl prodáván žádný odpovídající výrobek a bylo proto třeba zjistit běžnou hodnotu početně. Za tímto účelem byly zohledněny výrobní náklady na vyvážený druh výrobku, poté, co byly neúměrně nízké náklady na spotřebu energií upraveny na úroveň obdobnou úrovni nákladů ve státech se srovnatelnými zdroji energie z vodních elektráren. Částky prodejních a režijních výdajů a zisk vycházely ze skutečných údajů zaznamenaných danou společností. Srovnání mezi váženou běžnou hodnotou a váženou vývozní cenou prokázalo, že nedochází k dumpingu. Navrhuje se proto změnit platná opatření zrušením cla ve vztahu k této společnosti. Ve vztahu k ostatním vývozcům v Rusku by tato opatření zůstala zachována. Členské státy byly konzultovány a tento návrh podpořily. Navrhuje se, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, které by mělo být co nejdříve vyhlášeno v Úředním věstníku. |310


text: | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004. |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu: |331 | Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |332 | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, nejsou k dispozici. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu (těchto důvodů). Shora uvedené nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1. NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 950/2001 o uložení konečného antidumpingového cla u dovozu některých hliníkových fólií pocházejících, mimo jiné, z Ruska.RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[3] („základní nařízení“), zejména na čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení,s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k tomu, že:A. POSTUP1. Platná opatření(1) V návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada, nařízením (ES) č. 950/2001[4] konečné antidumpingové clo v sazbě 14,9 % u dovozu některých hliníkových fólií (hliníkové fólie pro domácnost – „AHF“) pocházejících z Ruska. Po přijetí závazku předloženého ruským vyvážejícím výrobcem, společností Open Joint „United Company Siberian Aluminium“, která později změnila svůj název[5] na Open Joint Stock Company Rusal Sayanal (dále jen „Sayanal“), byly rozhodnutím Komise 2001/381/ES[6] dovozy od tohoto vývozce osvobozeny od antidumpingového cla.2. Žádost o prozatímní přezkum(2) Žádost o částečný prozatímní přezkum nařízení (ES) č. 950/2001 předložila společnost Sayanal, vyvážející výrobce hliníkových fólií pro domácnost podléhajících cenovému závazku, která je součástí skupiny společností Russian Aluminium (dále jen „Rusal“).(3) Ve své žádosti podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení společnost Sayanal uvedla, že se změnily okolnosti týkající se dumpingu, na jejichž základě byla přijata platná opatření, a že tyto změny jsou trvalého rázu. Společnost Sayanal dále tvrdila a předložila jednoznačné důkazy, že porovnáním běžné hodnoty vycházející z jejích vlastních nákladů nebo cen na domácím trhu s vývozními cenami do Společenství by se dumping podstatně snížil, a to výrazně pod úroveň stávajících opatření (14,9 %). Uvedla proto, že další uplatňování opatření na současné úrovni, vycházejících z dříve zjištěného dumpingového rozpětí, již není nezbytné k vyrovnání dumpingu.3. Zahájení(4) Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného přezkumu, a prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie[7] zahájila částečný prozatímní přezkum, jehož rozsah byl omezen na prošetření dumpingu, v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a započala své šetření.(5) Komise oficiálně uvědomila žadatele a


text: zástupce země vývozu o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany měly možnost písemně sdělit své připomínky a požádat o slyšení.(6) Komise rovněž zaslala žadateli dotazník, a ve stanovené lhůtě obdržela odpověď. Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení míry dumpingu, a provedla inspekce na místě v provozovnách těchto společností:- Sayanal, Sayanogorsk, Rusko, a ve společnostech, které jsou s ní ve spojení v rámci skupiny Rusal:- SAZ, Sayanogorsk, Rusko (tavírna hliníku)- Rusal Sayanskaya Folga, Dmitrov, Rusko (zpracovatel malých cívek)- Trading House Russian Foil, Moskva, Rusko- Trading House Safoil, Moskva, Rusko- Rual Trade (BVI) Limited, Moskva, Rusko- Sibirsky Aluminium GmbH, Düsseldorf, Německo4. Období šetření(7) Šetření dumpingu zahrnovalo období od 1. října 2003 do 30. září 2004 (dále jen „období šetření“).B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK1. Dotčený výrobek(8) Dotčeným výrobkem je stejný výrobek jako v původním šetření, tj. některé hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,009 mm a nejvýše 0,018 mm, bez podložky, válcované, ale dále již neopracované, v rolích o šířce nepřesahující 650 mm, pocházející z Ruska, v současnosti klasifikované pod kódem KN 7607 11 10.2. Obdobný výrobek(9) Na rozdíl od předchozího šetření prodávala společnost Sayanal a společnosti, které jsou s ní ve spojení, hliníkové fólie pro domácnost rovněž na ruském domácím trhu. Zatímco do Evropského společenství je dotčený výrobek prodáván ve formě „velkých rolí“, na ruském domácím trhu se prodává v „malých cívkách“. Malé cívky jsou vyráběny z velkých rolí tím, že se rozdělí na kratší části a zabalí za účelem prodeje koncovým uživatelům. Bylo však zjištěno, že hliníkové fólie pro domácnost ve velkých rolích a malých cívkách mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti i použití.(10) Hliníkové fólie pro domácnost prodávané na ruském trhu i fólie vyvážené do Společenství mají tedy stejné fyzikální a chemické vlastnosti a použití, a jsou proto považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.C. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ1. Běžná hodnota(11) Na ruském domácím trhu prodává společnost Sayanal, prostřednictvím společnosti Trading House Russian Foil (dále jen „THRF“) dotčený výrobek společnosti Rusal Sayanskaya Folga („RSF“), která zpracovává velké role na malé cívky a poté je prodává nezávislým odběratelům v Rusku.(12) Nejsou uskutečňovány žádné prodeje velkých rolí nezávislým odběratelům v Rusku, ani žádné reprezentativní prodeje malých cívek nezávislým odběratelům ve Společenství. Nebylo proto možné provést řádné srovnání podle jednotlivých druhů výrobku. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení proto byla běžná hodnota vypočtena podle výrobních nákladů společnosti s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a zisky.(13) Čl. 2 odst. 5 základního nařízení stanoví, že výrobní náklady se upraví, „pokud náklady spojené s výrobou a prodejem šetřeného výrobku nejsou přiměřeně podchyceny v účetních záznamech dané strany“.(14) Šetření prokázalo, že tavírně hliníku, která je ve spojení s žadatelem, byly účtovány velmi nízké ceny za elektřinu, vyráběnou ve vodní elektrárně Sayano-Shushenskoe, v porovnání s cenami účtovanými ve třetích zemích, které mají srovnatelné vodní elektrárny. Ceny určuje regionální energetická komise. Tyto ceny byly považovány za nepřiměřeně nízké a nezohledňující běžné náklady. Byly proto upraveny podle ceny elektřiny v roce 2004 platné pro energeticky


text: náročnou výrobu na jiném reprezentativním trhu, tj. v Norsku, která činila 14 euro/MWh.(15) Prodejní, správní a režijní náklady byly určeny na základě skutečných údajů zaznamenaných danou společností, podle předvětí čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Bylo však nutné provést úpravu zohledňující skutečnost, že, jak je uvedeno ve dvanáctém bodě odůvodnění, daná společnost neprodává stejný druh rolí hliníkových fólií pro domácnost na trhu Evropského společenství a na ruském trhu, a že jsou navíc tyto druhy prodávány na různých obchodních úrovních.(16) Z téhož důvodu bylo rovněž třeba upravit zisk z domácích prodejů. V rámci provedení těchto úprav, a vzhledem k existenci převodních cen v rámci skupiny, bylo považováno za vhodné určit zisk na základě ziskového rozpětí (32,1 %) zjištěného podle auditem ověřené účetní závěrky Rusal Group, vyjádřeného jako procentní podíl z celkových nákladů.2. Vývozní cena(17) Prodeje do EU jsou uskutečňovány prostřednictvím řady prodejních společností sdružených ve skupině Rusal Group: THRF, Trading House Safoil (dále jen „Safoil“), Rual Trade (BVI) Limited (dále jen „Rual“) a Sibirsky Aluminium GmbH (dále jen „SAG“).(18) V šetřené věci byly prodeje uskutečňovány prostřednictvím dovozce ve Společenství, který je ve spojení s žadatelem, a vývozní cena byla vypočtena na základě maloobchodních cen účtovaných nezávislým odběratelům. Byly provedeny úpravy pro veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem dotčeného výrobku tímto dovozcem, zahrnující prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí, v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Ziskové rozpětí vycházelo ze ziskového rozpětí zjištěného u nezávislého dovozce při předchozím šetření.(19) Vývozní cena prodejů uskutečňovaných prostřednictvím společnosti mimo Společenství, která je ve spojení se žadatelem, byla určena na základě ceny, za kterou byl dotčený výrobek poprvé znovu prodán nezávislému kupci ve Společenství.3. Srovnání(20) Srovnání vývozní ceny a početně zjištěné běžné hodnoty bylo provedeno na základě ceny ze závodu na stejné obchodní úrovni. Z důvodu spravedlivého srovnání byly, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, zohledněny rozdíly ve faktorech, které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Na tomto základě byly v odůvodněných případech provedeny úpravy u nákladů na dopravu, manipulaci, pojištění a dovozních poplatků. Podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení byly rovněž provedeny úpravy v případech, kdy byly prodeje na vývoz uskutečňovány prostřednictvím společnosti působící v jiném státě než je dotčená země nebo Společenství, která je ve spojení s žadatelem.4. Dumpingové rozpětí(21) Jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení, byl vážený průměr početně zjištěné běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem čisté vývozní ceny ze závodu odpovídajícího druhu dotčeného výrobku.(22) Výše uvedené srovnání neprokázalo existenci žádného dumpingu.D.TRVALÝ RÁZ ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ(23) V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo rovněž prošetřeno, zda je možné rozumně předpokládat, že změna okolností je trvalá.(24) V tomto ohledu bylo především vzato v úvahu, že společnost Sayanal dodržovala po uložení platných opatření svůj cenový závazek prostřednictvím své dceřiné prodejní společnosti ve Společenství, Sibirsky Aluminium GmbH (dále jen „SAG“). Zároveň si společnost Sayanal zachovala podstatný podíl na trhu Společenství, což naznačuje, že je schopna konkurovat za nedumpingové ceny.(25) Byly rovněž prověřeny ceny dotčeného výrobku prodávaného na


text: trzích třetích zemí, aby byla posouzena cenová politika dané společnosti na trzích, kde neplatí žádná opatření na ochranu trhu. Bylo zjištěno, že tyto ceny byly pouze mírně nižší než stávající vývozní ceny do Společenství, a nebyly shledány žádné skutečnosti svědčící o dumpingu na těchto trzích. Má se tudíž za to, že není důvod se domnívat, že by tato změna okolností a zjištění ohledně neexistence dumpingu nebyly trvalého rázu.E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ(26) Na základě provedeného šetření je považováno za vhodné změnit antidumpingová opatření použitelná na dovoz hliníkových fólií pro domácnost od společnosti Sayanal.(27) Zúčastněným stranám byly sděleny základní údaje a úvahy, na jejichž základě má být doporučeno pozměnit nařízení Rady (ES) č. 950/2001, a byla jim poskytnuta příležitost, aby sdělily své připomínky. Vznesené připomínky byly posouzeny a, případně, zohledněny.PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Tabulka uvedená v čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 950/2001 se nahrazuje touto:Země | Společnost | Celní sazba (v %) | Doplňkový kód TARIC |Čínská lidová republika | Všechny společnosti | 15,0 | - |Rusko | Open Joint Stock Company Rusal Sayanal, Promploshadka, Sayanogorsk, Chakaská republika 655600, Rusko | 0 | A255 |Všechny ostatní společnosti | 14,9 | A999 |Článek 2Čl. 1 odst. 3 a článek 2 nařízení Rady (ES) č. 950/2001 se zrušují.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 134, 17.5.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 998/2004 (Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 4).[2] Úř. věst. L 134, 17.5.2001, s.67.[3] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).[4] Úř. věst. L 134, 17.5.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 998/2004 (Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 4).[5] Viz oznámení 2004/C 193/03, Úř. věst. C 193, 29.7.2004, s. 3[6] Úř. věst. L 134, 17.5.2001, s. 67.[7] Úř. věst.C 285, 23.11.2004, s. 3.


text:
 |
 52012PC0787
 Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se stanoví kritéria vymezující, kdy měděný šrot přestává být odpadem ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES /* COM/2012/0787 final - 2012/0365 (NLE) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 Podle čl. 6 odst. 1 směrnice
 2008/98/ES o odpadech přestávají být některé zvláštní druhy odpadu
 odpadem, pokud byly předmětem některého způsobu využití a
 splňují zvláštní kritéria, která budou vypracována v souladu s právními
 podmínkami stanovenými tímto ustanovením. V souladu s čl. 6 odst. 2 této
 směrnice by uvedená kritéria měla být Komisí stanovena pro specifické
 materiály a přijata regulativním postupem s kontrolou podle čl. 39
 odst. 2 směrnice.
 V souladu s tím předala Komise
 předlohu nařízení pro hlasování ve výboru zřízeném podle
 článku 39 směrnice. Výbor nevydal na svém zasedání dne 9.
 července 2012 příznivé stanovisko ohledně předlohy
 nařízení hlavně kvůli vysokému počtu členů,
 kteří se zdrželi hlasování (109). Hlavní námitka ze strany některých
 členských států se týkala toho, že kritérium kvality požadující
 méně než 2 % cizorodých látek v celkovém množství měděného
 šrotu získaného procesem využití je příliš přísné. Komise to
 vzala na vědomí, avšak zůstává u stejného právního návrhu,
 který předává Radě na základě technické zprávy Společného
 výzkumného střediska, ve které se po konzultaci se zúčastněnými
 stranami došlo k závěru, že 2 % představují z environmentálního
 hlediska bezpečnou mezní hodnotu cizorodých látek, aby měděný
 šrot přestal být odpadem v souladu s podmínkami čl. 6 odst. 1
 směrnice 2008/98/ES.
 Z tohoto důvodu se v souladu s postupem
 uvedeným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES návrh směrnice Rady
 předkládá Radě a zasílá se Evropskému parlamentu.
 2012/0365 (NLE)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY,
 kterým se stanoví kritéria vymezující, kdy
 měděný šrot přestává být odpadem ve smyslu směrnice
 Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování
 Evropské unie,
 s ohledem na směrnici Evropského parlamentu
 a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení
 některých směrnic[1],
 a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedené směrnice,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Z vyhodnocení
 některých toků odpadu vyplývá, že pro recyklační trhy s
 měděným šrotem by bylo přínosem, kdyby byla vypracována zvláštní
 kritéria stanovující, kdy měděný šrot získaný z odpadu přestává
 být odpadem. Tato kritéria by měla zajistit vysokou úroveň ochrany
 životního prostředí. Neměla by mít vliv na klasifikaci využitelného
 měděného šrotu jako odpadu platnou ve třetích zemích.
 (2) Podle zpráv Společného
 výzkumného střediska Evropské komise existuje trh a poptávka po
 měděném šrotu, kterého lze použít jako suroviny pro výrobu
 neželezných kovů. Měděný šrot by proto měl být
 dostatečně čistý a měl by splňovat příslušné
 normy nebo specifikace vyžadované hutnictvím neželezných kovů.
 (3) Kritéria stanovující, kdy
 měděný šrot přestává být odpadem, by měla zajistit, aby
 měděný šrot získaný procesem využití odpadů splňoval
 technické požadavky pro hutnictví neželezných kovů, byl v souladu s
 platnými právními předpisy a normami pro výrobky a neměl celkově
 nepříznivé dopady na životní prostředí nebo lidské zdraví. Podle
 zpráv Společného výzkumného střediska Evropské komise splňují
 navržená kritéria týkající se odpadů používaných jako vstupní materiál pro