text: zvýšil úroveň ochrany stanovenou Úmluvou Rady Evropy. Pokud jde o obsah, návrh zahrnuje prvky, které nejsou obsaženy v Úmluvě Rady Evropy, např. prosazování zákazu výkonu činností předpokládajících styk s dětmi pro pachatele sexuálně motivovaných trestných činů na úrovni celé EU, zablokování přístupu na internetové stránky s dětskou pornografií, trestnost nucení dítěte k sexuálním praktikám se třetími osobami, pohlavní zneužívání dětí prostřednictvím internetu a doložku o beztrestnosti obětí zneužití z řad dětí. Návrh rovněž překračuje rámec závazků uvedených v Úmluvě Rady Evropy ohledně výše trestu, bezplatného právního poradenství pro dětské oběti a potlačování činností podporujících zneužívání a sexuální turistiku zaměřenou na děti. Z formálního hlediska začleňování ustanovení Úmluvy Rady Evropy do práva EU urychlí přijímání vnitrostátních opatření v porovnání s vnitrostátními ratifikačními postupy a zajistí lepší kontrolu provádění.- Právní základČlánek 29, čl. 31 odst. 1 písm. e) a čl. 34 odst. 2 písm. b) Smlouvy o Evropské unii.- Zásada subsidiarityZásada subsidiarity se vztahuje na činnosti Evropské unie.Členské státy nemohou dostatečným způsobem dosáhnout cílů návrhu z těchto důvodů:Pohlavní vykořisťování a pohlavní zneužívání dětí má výrazný přeshraniční rozměr, který je nejvíce patrný v oblasti dětské pornografie a sexuální turistiky zaměřené na děti, projevuje se však také v potřebě zajistit dětem ve všech členských státech ochranu před pachateli trestných činů ze všech členských států, kteří mohou bez omezení cestovat. Tato situace si žádá opatření na úrovni EU, především v návaznosti na rámcové rozhodnutí Rady 2004/68/SVV a rozhodnutí Rady 2000/375/SVV[2], neboť jednotlivé členské státy nemohou cíl účinné ochrany dětí v dostatečné míře splnit.Opatření Evropské unie mohou lépe dosáhnout cílů návrhu z těchto důvodů:Návrh ve větší míře sblíží hmotné trestní právo a procesní pravidla členských států, což bude mít kladný dopad na boj proti těmto zločinům. Za prvé se tímto způsobem zabrání častějšímu páchání těchto trestných činů v členských státech, které mají méně přísná pravidla, za druhé, jednotné definice pojmů umožňují podpořit výměnu užitečných běžných údajů a zkušeností a také srovnatelnost údajů, a za třetí se zjednoduší mezinárodní spolupráce. Návrh rovněž zlepší ochranu dětských obětí. Jedná se o humanitární imperativ a také o předpoklad pro to, aby oběti poskytovaly důkazy potřebné k trestnímu stíhání. Posílena bude rovněž účinnost preventivních opatření v celé EU.Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity.- Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů:Toto rámcové rozhodnutí se omezuje na minimum nutné k dosažení uvedených cílů na evropské úrovni a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné.- Volba nástrojůNavrhované nástroje: rámcové rozhodnutí.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů:V oblasti policejní a justiční spolupráce v boji proti zločinům, jakými jsou např. pohlavní zneužívání a pohlavní vykořisťování dětí, pouze rámcové rozhodnutí umožňuje sbližování právních předpisů jednotlivých států.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů:Nelegislativní opatření a samoregulace by zlepšily situaci v určitých oblastech, ve kterých má provádění těchto opatření zásadní význam. V dalších oblastech, ve kterých je nutné přijmout nové právní předpisy, by přínosy byly jen mírné. To se týká trestního stíhání a odsouzení za trestné činy zahrnující různé formy zneužívání a vykořisťování dětí, na které


text: by se měly výslovně vztahovat právní předpisy ( nulla poena sine lege , článek 7 Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, článek 49 Listiny základních práv EU), a určitých opatření zabývajících se zasahováním do základních práv, které je třeba rovněž přijímat „v souladu s právními předpisy“ (články 8 a 10 Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, čl. 52 odst. 1 Listiny základních práv EU).4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.5. DOPLŇKOVÉ INFORMACE- Zrušení platných právních předpisůPřijetí návrhu povede ke zrušení platných právních předpisů.2009/xxxx (CNS)NávrhRÁMCOVÉHO ROZHODNUTÍ RADYo boji proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a proti dětské pornografii, kterým se zrušuje rámcové rozhodnutí 2004/68/SVVRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29, čl. 31 odst. 1 písm. e) a čl. 34 odst. 2 písm. b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[3],vzhledem k těmto důvodům:(1) Pohlavní zneužívání a pohlavní vykořisťování dětí, včetně dětské pornografie, představují závažné porušování lidských práv a základního práva dítěte na harmonickou výchovu a vývoj.(2) Dětská pornografie, kterou tvoří vyobrazení pohlavního zneužívání dětí, a jiné zvlášť závažné formy pohlavního zneužívání a pohlavního vykořisťování dětí stále narůstají a šíří se využíváním nových technologií a internetu.(3) Rámcové rozhodnutí Rady 2004/68/SVV o boji proti pohlavnímu vykořisťování dětí a dětské pornografii[4] sbližuje právní předpisy členských států s cílem učinit trestnými nejzávažnější formy pohlavního zneužívání a pohlavního vykořisťování dětí, rozšířit vnitrostátní soudní příslušnost a poskytnout obětem minimální úroveň pomoci.(4) Opční protokol k Úmluvě OSN o právech dítěte týkající se prodeje dětí, dětské prostituce a dětské pornografie a zejména Úmluva Rady Evropy o ochraně dětí před pohlavním vykořisťováním a zneužíváním představují významné kroky v procesu posilování mezinárodní spolupráce v této oblasti.(5) Závažné trestné činy, jakými jsou pohlavní vykořisťování dětí a dětská pornografie, vyžadují komplexní přístup zahrnující stíhání pachatelů trestných činů, ochranu dětských obětí a předcházení tomuto jevu. Všechna opatření zaměřená na boj proti těmto trestným činům je třeba provádět v nejlepším zájmu dítěte a při dodržování jeho práv. Rámcové rozhodnutí 2004/68/SVV je třeba nahradit novým nástrojem, který poskytne takový ucelený právní rámec, aby bylo dosaženo požadovaného účelu.(6) Závažné formy pohlavního zneužívání a pohlavního vykořisťování dětí by měly podléhat účinným, přiměřeným a odrazujícím sankcím. Jedná se zejména o nové formy pohlavního zneužívání a pohlavního vykořisťování umožněné využíváním informačních technologií. Rovněž definice dětské pornografie by měla být upřesněna a měla by se přiblížit definicím obsaženým v mezinárodních nástrojích.(7) Vyšetřování trestných činů a podávání žalob v trestních řízeních by se mělo usnadnit, aby se vzaly v úvahu obtíže, které musí dětské oběti při oznamování zneužití překonávat, a anonymita pachatelů trestných činů v kybernetickém světě.(8) Měla by se změnit pravidla o soudní příslušnosti, aby se zajistilo, že pachatelé pohlavního zneužívání a vykořisťování dětí, kteří pocházejí z Evropské unie, budou stíháni i tehdy, pokud se dopustí trestného činu mimo Evropskou unii, zejména v rámci tzv. sexuální turistiky.(9) Dětské oběti by měly mít snadný přístup k opravným prostředkům a neměly by trpět účastí v trestním řízení.(10) Aby se předešlo opakovanému páchání trestných činů a

type: legislation

jurisdiction: EU


text: aby se tento jev v co největší míře omezil, měli by se pachatelé trestných činů podrobit posouzení své nebezpečnosti a možného rizika opakování sexuálně motivovaných trestných činů spáchaných na dětech a měli by mít na základě dobrovolnosti přístup k účinným intervenčním programům nebo opatřením.(11) Pokud si to nebezpečnost pachatele či možné riziko opakování trestného činu žádá, mělo by se pachatelům trestných činů, kteří byli odsouzeni, případně dočasně nebo trvale zabránit ve výkonu činností, u nichž se předpokládá pravidelný styk s dětmi. Mělo by se umožnit provádění takových zákazů v rámci celé EU.(12) V rámci boje proti dětské pornografii, zejména v případech, ve kterých jsou původní materiály umístěny mimo EU, by měl být zaveden mechanismus, jenž by z území Unie zablokoval přístup k internetovým stránkám označeným jako stránky obsahující nebo šířící dětskou pornografii.(13) V souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality se toto rámcové rozhodnutí omezuje na míru nezbytně nutnou k dosažení těchto cílů na evropské úrovni a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné.(14) Toto rámcové rozhodnutí respektuje základní práva a dodržuje zásady uznávané v Listině základních práv Evropské unie a zejména lidskou důstojnost, zákaz mučení a nelidského nebo ponižujícího zacházení či trestu, práva dětí, právo na svobodu a bezpečnost, svobodu projevu a informací, ochranu osobních údajů, právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces a zásady zákonnosti a přiměřenosti trestných činů a trestů. Cílem tohoto rámcového rozhodnutí je zejména zajistit plné dodržování těchto práv. Cílem tohoto rámcového rozhodnutí není upravovat sexuální aktivity nezletilých, prováděné se souhlasem obou stran,PŘIJALA TOTO RÁMCOVÉ ROZHODNUTÍ:Článek 1 DefinicePro účely tohoto rámcového rozhodnutí se rozumí:a) „dítětem“ každá osoba mladší 18 let;b) „dětskou pornografií“i) každý materiál, který zobrazuje dítě nebo osobu se vzhledem dítěte nebo je realistickým znázorněním neexistujícího dítěte, které se účastní skutečného nebo předstíraného jednoznačně sexuálního jednání, neboii) každé zobrazení pohlavních orgánů dítěte nebo osoby se vzhledem dítěte nebo realistického znázornění neexistujícího dítěte prvotně k sexuálním účelům;c) „dětskou prostitucí“ zneužívání dítěte k sexuálním praktikám, kdy je dítěti za jeho účast na sexuálních praktikách placeno nebo mu jsou poskytovány či slibovány jiné odměny nebo výhody bez ohledu na to, zda je tato platba, slib nebo odměna poskytována dítěti či třetí osobě;d) „pornografickým představením“ vystavování před živým publikemi) dítěte, které se účastní skutečného nebo předstíraného jednoznačně sexuálního jednání neboii) pohlavních orgánů dítěte prvotně k sexuálním účelům;e) „informačním systémem“ zařízení nebo skupina propojených nebo souvisejících zařízení, z nichž jedno nebo více provádí na základě programu automatické zpracování údajů.Článek 2 Trestné činy týkající se pohlavního zneužívání1. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění trestnosti těchto úmyslných jednání:a) provádění sexuálních praktik s dítětem, které nedosáhlo věku, kdy je podle vnitrostátních právních předpisů způsobilé dát souhlas k pohlavnímu styku;b) provádění sexuálních praktik s dítětem, pokudi) je k nim použito nátlaku, síly nebo pohrůžek neboii) dochází ke zneužití uznávaného postavení důvěry, nadřízenosti nebo vlivu nad dítětem neboiii) dochází ke zneužití zvlášť zranitelné situace dítěte, zejména pokud se jedná o dítě s mentálním či fyzickým postižením či dítě ve stavu závislosti;c) donucování dítěte k sexuálním praktikám se třetími osobami;d) vědomé


text: nucení dítěte, které nedosáhlo věku, kdy je podle vnitrostátních právních předpisů způsobilé dát souhlas k pohlavnímu styku, k tomu, aby bylo svědkem pohlavního zneužívání či sexuálních praktik pro sexuální účely, a to i v případě, kdy se těchto praktik samo neúčastní;(e) vědomé nucení dítěte k tomu, aby se účastnilo skutečného nebo předstíraného jednoznačně sexuálního jednání nebo vystavování pohlavních orgánů pro sexuální účely, také prostřednictvím informačních a komunikačních technologií.2. Ustanovení uvedená v odst. 1 písm. a) a e) neupravují sexuální aktivity nezletilých, prováděné se souhlasem obou stran.Článek 3 Trestné činy týkající se pohlavního vykořisťováníKaždý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění trestnosti těchto úmyslných jednání:a) najímání dítěte k dětské prostituci nebo k účasti na pornografických představeních;b) donucování dítěte k dětské prostituci nebo k účasti v pornografických představeních nebo kořistění prostřednictvím dítěte nebo jiné vykořisťování dítěte k takovým účelům;c) provádění sexuálních praktik s dítětem v případech, kdy se jedná o dětskou prostituci;d) vědomá účast na pornografických představeních, v nichž účinkují děti.Článek 4 Trestné činy týkající se dětské pornografieKaždý členský stát přijme opatření k zajištění trestnosti těchto úmyslných jednání, jsou-li prováděna neoprávněně, bez ohledu na to, zda jsou prováděna prostřednictvím počítačového systému či nikoli:a) výroba dětské pornografie;b) prodej, rozšiřování nebo další předávání dětské pornografie;c) nabízení, dodávání nebo zpřístupňování dětské pornografie;d) pořizování nebo držení dětské pornografie;e) vědomé získávání přístupu k dětské pornografii prostřednictvím informačních systémů.Článek 5 Navazování kontaktu s dětmi za sexuálním účelemKaždý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění trestnosti těchto úmyslných jednání:Navrhne-li dospělá osoba prostřednictvím informačního systému schůzku dítěti, které nedosáhlo věku, kdy je podle příslušných ustanovení vnitrostátních právních předpisů způsobilé dát souhlas k pohlavnímu styku, s cílem spáchat trestný čin uvedený v čl. 2 písm. a) a čl. 4 písm. a), přičemž tento návrh následují činy vedoucí k tomuto setkání.Článek 6 Navádění, napomáhání a účastenství, pokus a příprava trestných činů1. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění trestnosti navádění, napomáhání a účastenství při páchání některého z trestných činů uvedených v článcích 2 až 5.2. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění trestnosti pokusu o spáchání některého z trestných činů uvedených v článcích 2 až 4.3. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění trestnosti těchto úmyslných jednání:a) šíření materiálů propagujících možnost spáchat některý z trestných činů uvedených v článcích 2 až 5;b) organizace cest za účelem spáchání některého z trestných činů uvedených v článcích 2 až 5.Článek 7 Sankce a přitěžující okolnosti1. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby trestné činy uvedené v článcích 2 až 6 podléhaly trestům odnětí svobody s horní hranicí trestní sazby nejméně šesti let.2. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby trestné činy uvedené v článcích 2 až 6 podléhaly trestům odnětí svobody s horní hranicí trestní sazby nejméně deseti let, jestliže je splněna nejméně jedna z následujících okolností, pokud tyto okolnosti nejsou již součástí skutkové podstaty trestného činu:a) dítě nedosáhlo věku, kdy je podle vnitrostátních právních předpisů způsobilé dát souhlas k pohlavnímu styku;b) trestný čin byl spáchán na dítěti ve zvlášť zranitelné situaci, zejména na dítěti s


text: mentálním či fyzickým postižením či dítěti ve stavu závislosti;c) trestný čin byl spáchán členem rodiny, osobou žijící ve společné domácnosti s dítětem nebo osobou, která zneužila své autority;d) trestný čin byl spáchán společně několika osobami;e) trestný čin byl spáchán v rámci zločinného spolčení ve smyslu rámcového rozhodnutí 2008/841/SVV[5];f) pachatel byl již v minulosti odsouzen za trestné činy stejné povahy.3. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby trestné činy uvedené v článcích 2 až 6 podléhaly trestům odnětí svobody s horní hranicí trestní sazby nejméně dvanácti let, jestliže je splněna nejméně jedna z následujících okolností:a) trestný čin ohrozil život dítěte;b) trestný čin byl spáchán za použití hrubého násilí nebo způsobil dítěti vážnou újmu.4. Každý členský stát může případně při zohlednění osobní situace pachatele a především posouzení rizika podle článku 16 stanovit, aby tresty uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 byly provázeny dalšími sankcemi nebo opatřeními podle vnitrostátního práva s cílem předcházet riziku opakování trestných činů uvedených v článcích 2 až 6 a tato rizika minimalizovat, např. zvláštními intervenčními programy či opatřeními uvedenými v článku 17.Článek 8 Zákaz výkonu činností z důvodu odsouzení1. Pokud se v souladu s hodnocením uvedeným v článku 16 prokáže, že osoba představuje nebezpečí a že existuje riziko opakování trestného činu, každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby fyzické osobě, která byla odsouzena za některý z trestných činů uvedených v článcích 2 až 6, mohlo být dočasně nebo trvale zabráněno ve výkonu činností, které zahrnují pravidelný styk s dětmi.2. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby opatření spočívající v dočasném nebo trvalém zákazu výkonu činností zahrnujících pravidelný styk s dětmi pro osoby odsouzené za některý z trestných činů uvedených v článcích 2 až 6 bylo zaznamenáno do rejstříku trestů členského státu, v němž byla osoba odsouzena.3. Odchylně od čl. 7 odst. 2 a čl. 9 odst. 2 rámcového rozhodnutí Rady o organizaci a obsahu výměny informací z rejstříku trestů mezi členskými státy[6] přijme každý členský stát opatření nezbytná k zajištění toho, aby za účelem účinného provádění opatření spočívajícího v dočasném nebo trvalém zákazu výkonu činností zahrnujících pravidelný styk s dětmi, především pokud žádající členský stát podmíní přístup k určitým činnostem požadavkem zaručujícím, že uchazeči nebyli odsouzeni za žádný trestný čin uvedený v článcích 2 až 6 tohoto rámcového rozhodnutí, byly poskytnuty údaje týkající se zákazu výkonu činnosti z důvodu odsouzení za jakýkoli trestný čin uvedený v článcích 2 až 6 tohoto rámcového rozhodnutí na základě žádosti podle článku 6 tohoto rámcového rozhodnutí podané ústředním orgánem členského státu, jehož je příslušná osoba státním příslušníkem, a aby osobní údaje týkající se takového zákazu poskytnuté podle čl. 7 odst. 2 a 4 tohoto rámcového rozhodnutí mohly být ve všech případech použity k tomuto účelu.4. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby opatření spočívající v dočasném nebo trvalém zákazu výkonu činností zahrnujících pravidelný styk s dětmi pro osoby odsouzené za některý z trestných činů uvedených v článcích 2 až 6 uložené v jiném členském státě bylo uznáno a prosazováno.Článek


text: 9 Odpovědnost právnických osob1. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil, že právnické osoby lze činit odpovědnými za trestné činy uvedené v článcích 2 až 6, které v jejich prospěch spáchá jakákoli osoba jednající samostatně nebo jako člen orgánu dotyčné právnické osoby, která v této právnické osobě působí ve vedoucím postavení na základě:a) oprávnění zastupovat tuto právnickou osobu;b) pravomoci přijímat rozhodnutí jménem této právnické osoby;c) pravomoci vykonávat kontrolu v rámci této právnické osoby.2. Členské státy přijmou rovněž opatření nezbytná k zajištění odpovědnosti právnických osob v případech, kdy nedostatek dohledu nebo kontroly ze strany osoby uvedené v odstavci 1 umožnil spáchání trestných činů uvedených v článcích 2 až 6 ve prospěch právnické osoby osobou jí podřízenou.3. Odpovědnost právnických osob podle odstavců 1 a 2 nevylučuje trestní řízení proti fyzickým osobám, které se dopustí trestných činů uvedených v článcích 2 až 6 nebo se na nich podílí.4. Pro účely tohoto rámcového rozhodnutí se „právnickou osobou“ rozumí jakýkoli právní subjekt, který má takové postavení podle platného práva, s výjimkou států nebo jiných veřejných subjektů vykonávajících státní moc a veřejných mezinárodních organizací.Článek 10 Sankce ukládané právnickým osobám1. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby právnickou osobu odpovědnou podle čl. 9 odst. 1 bylo možné postihnout účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi, které zahrnují pokuty trestní nebo jiné povahy a mohou zahrnovat i jiné sankce, například:a) zbavení oprávnění pobírat veřejné výhody nebo podpory;b) dočasný nebo trvalý zákaz provozování obchodní činnosti;c) uložení soudního dohledu;d) zrušení rozhodnutím soudu;e) dočasné nebo trvalé uzavření provozoven, jichž bylo užito ke spáchání trestného činu.2. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění možnosti postihnout právnickou osobu odpovědnou podle čl. 9 odst. 2 účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi nebo opatřeními.Článek 11 Neuplatnění sankcí vůči obětemKaždý členský stát umožní, aby děti, které se staly obětí trestných činů uvedených v článku 3 a čl. 4 písm. a), nebyly trestně stíhány nebo trestány za svou účast v protiprávních činnostech v přímém důsledku toho, že byly oběťmi těchto trestných činů.Článek 12 Vyšetřování a trestní stíhání1. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby vyšetřování nebo stíhání trestných činů uvedených v článcích 2 až 6 nebylo závislé na oznámení nebo obvinění učiněném obětí a aby trestní řízení pokračovalo i tehdy, pokud oběť svou výpověď stáhla.2. Každý členský stát přijme nezbytná opatření umožňující stíhání všech trestných činů uvedených v článcích 2 až 6 po dostatečně dlouhou dobu poté, co oběť dosáhla plnoletosti, přičemž tato doba odpovídá závažnosti příslušného trestného činu.3. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby pravidla důvěrnosti ukládaná vnitrostátním právem určitým odborníkům, kteří jsou při práci v kontaktu s dětmi, nebránila těmto odborníkům informovat útvary odpovědné za ochranu dětí o každé situaci, kdy budou mít důvodné podezření, že se dítě stalo obětí trestných činů uvedených v článcích 2 až 6.4. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby povzbudil všechny osoby, které vědí nebo se v dobré víře domnívají, že došlo k trestným činům uvedeným v článcích 2 až 6, aby tyto skutečnosti sdělily příslušným orgánům.5. Každý členský stát přijme nezbytná opatření,


text: aby zajistil účinné vyšetřování a stíhání trestných činů uvedených v článcích 2 až 6, které umožňují tajné operace alespoň v těch případech, v nichž se využívají informační systémy.6. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, která vyšetřovacím oddělením nebo službám umožní zjistit oběti trestných činů uvedených v článcích 2 až 6, zejména analýzou dětského pornografického materiálu, např. fotografií a audiovizuálních záznamů šířených nebo zpřístupněných prostřednictvím informačního systému.Článek 13 Příslušnost a koordinace trestního stíhání1. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k určení své příslušnosti ve vztahu k trestným činům uvedeným v článcích 2 až 6 a spáchanýma) zcela nebo zčásti na jeho území nebob) některým z jeho státních příslušníků nebo osobou, která má své obvyklé bydliště na jeho území neboc) proti jednomu z jeho státních příslušníků nebo osobě, která má na jeho území své obvyklé bydliště nebod) ve prospěch právnické osoby usazené na území tohoto členského státu.2. Každý členský stát zajistí, aby se příslušnost jeho soudů vztahovala na trestné činy podle článků 4 a 5, případně podle článků 2 a 6, spáchané prostřednictvím informačního systému, do kterého bylo vstoupeno z jeho území, bez ohledu na to, zda se tento informační systém nachází na jeho území či nikoli.3. V případě stíhání jakéhokoli trestného činu uvedeného v článcích 2 až 6 spáchaného mimo území příslušného státu, pokud jde o odst. 1 písm. b), přijme každý členský stát opatření nezbytná k zajištění toho, aby soudní příslušnost jeho soudů nebyla podřízena podmínce, že čin představuje trestný čin v místě, kde byl spáchán.4. V případě stíhání jakéhokoli trestného činu uvedeného v článcích 2 až 6 spáchaného mimo území příslušného státu, pokud jde o odst. 1 písm. b), přijme každý členský stát opatření nezbytná k zajištění toho, aby soudní příslušnost jeho soudů nebyla podřízena podmínce, že stíhání může být zahájeno pouze na základě oznámení učiněného obětí v místě, kde byl trestný čin spáchán, nebo na základě oznámení státu, na jehož území byl trestný čin spáchán.5. Pokud trestný čin uvedený v článcích 2 až 6 spadá do soudní příslušnosti více než jednoho členského státu a pokud kterýkoli z těchto členských států může vést účinné trestní stíhání na základě stejných skutečností, příslušné členské státy společně rozhodnou o tom, který z nich bude stíhat pachatele trestných činů, aby se trestní řízení pokud možno soustředilo v jednom členském státě. Za tímto účelem se členské státy mohou obracet na Eurojust nebo na jinou instituci nebo využít jiný mechanismus, který byl zřízen na úrovni Evropské unie pro usnadnění spolupráce mezi jejich soudními orgány a pro koordinaci jejich činností.Při rozhodování, který členský stát bude stíhat pachatele trestných činů, je třeba zvláště zohlednit tyto faktory:a) členský stát, na jehož území byly tyto činy spáchány;b) členský stát, jehož je pachatel státním příslušníkem nebo v němž má trvalý pobyt;c) členský stát, ze kterého pocházejí oběti;d) členský stát, na jehož území byl pachatel zjištěn.Článek 14 Ochrana obětí a pomoc obětem1. Každý členský stát zajistí, aby osoba, která se stala obětí trestných činů podle článků 2 až 6 a jejíž věk nebylo možné zjistit a u níž existují důvody k


text: domněnce, že se jedná o dítě, byla považována za dítě a získala okamžitý přístup k ochraně a pomoci v souladu s tímto článkem.2. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby soudní orgány mohly jmenovat zvláštního zástupce oběti v případě, kdy osoby právně odpovědné za dítě podle vnitrostátního práva nesmějí z důvodu střetu zájmů mezi nimi a obětí zastupovat dítě v trestním řízení, nebo v případě, kdy je dítě bez doprovodu.3. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby zvláštní opatření, která mají oběti krátkodobě i dlouhodobě chránit a která jim mají pomoci při jejich fyzickém a psycho-sociálním zotavování, byla přijata až po konkrétním posouzení zvláštní situace každé dětské oběti při řádném zohlednění názorů, potřeb a starostí dítěte.4. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby oběti trestných činů uvedených v článcích 2 až 6 měly v případě potřeby přístup k bezplatnému právnímu poradenství a k bezplatnému právnímu zastupování v trestním řízení souvisejícím s těmito trestními činy.5. Oběti trestných činů uvedených v článcích 2 až 6 se považují za zvlášť zranitelné oběti podle čl. 2 odst. 2, čl. 8 odst. 4 a čl. 14 odst. 1 rámcového rozhodnutí Rady 2001/220/SVV ze dne 15. března 2001 o postavení obětí v trestním řízení[7].6. Každý členský stát přijme veškerá možná opatření k zajištění vhodné pomoci pro rodinu oběti. Každý členský stát zejména v případech, kdy je to vhodné a možné, uplatní ve vztahu k této rodině článek 4 rámcového rozhodnutí Rady 2001/220/SVV.7. Ochranná opatření a opatření pomoci uvedená v tomto rámcovém rozhodnutí se použijí dodatečně k ustanovením rámcového rozhodnutí Rady o prevenci obchodování s lidmi, boji proti němu a o ochraně obětí, kterým se zrušuje rámcové rozhodnutí 2002/629/SVV.Článek 15 Účast dětských obětí na vyšetřování trestných činů a na trestním řízení1. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby při vyšetřování trestných činů uvedených v článcích 2 až 6:a) výslechy dětských obětí proběhly bez zbytečného prodlení poté, co byly skutečnosti předloženy příslušným orgánům;b) výslechy dětských obětí v případě potřeby proběhly v prostorách určených nebo upravených k tomuto účelu;c) výslechy dětských obětí byly prováděny odborníky vyškolenými k tomuto účelu;d) v případě potřeby a pokud je to možné vedly všechny výslechy dětských obětí stejné osoby;e) počet výslechů byl co nejnižší a výslechy proběhly pouze, pokud je to naprosto nezbytné pro účely trestního řízení;f) dětská oběť mohla být doprovázena svým právním zástupcem nebo případně dospělou osobou podle svého výběru, pokud nebylo v souvislosti s touto osobou přijato odůvodněné rozhodnutí v opačném smyslu.2. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby při vyšetřování jakéhokoli trestného činu uvedeného v článcích 2 až 6 mohly být všechny výslechy dětských obětí nebo případně dítěte, které vystupuje jako svědek, zaznamenány na video a aby tyto videozáznamy mohly být v souladu s pravidly vnitrostátního práva daného státu přijímány jako důkazy při soudním řízení.3. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby při trestním řízení souvisejícím s jakýmkoli trestným činem uvedeným v článcích 2 až 6:a) soudce mohl nařídit, aby slyšení proběhlo


text: bez přítomnosti veřejnosti;b) dětská oběť mohla být vyslýchána v soudní síni, aniž by byla přítomna, především s využitím vhodných komunikačních technologií.Článek 16 Posouzení rizika1. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby byl v případě osob odsouzených za některý trestný čin uvedený v článcích 2 až 6 vypracován posudek ohledně nebezpečí, které tato osoba představuje, a možném riziku opakování některého trestného činu uvedeného v článcích 2 až 6 s cílema) stanovit vhodné intervenční programy nebo opatření ab) zjistit potřebu zabránit pachateli dočasně či trvale ve výkonu činností předpokládajících pravidelný styk s dětmi.2. Posouzení uvedené v odstavci 1 se pravidelně opakuje, aby se zohlednily změny okolností, které mají vliv na nebezpečí, které tato osoba představuje, a na možné riziko opakování trestného činu.Článek 17 Intervenční programy a opatření1. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil dostupné účinné intervenční programy nebo opatření s cílem předejít riziku opakování trestných činů sexuální povahy namířených proti dětem či toto riziko minimalizovat. Tyto programy nebo opatření jsou dostupné po celou dobu trestního řízení, ve věznici i mimo ni, v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech.Tyto intervenční programy nebo opatření se upraví tak, aby odpovídaly zvláštním vývojovým potřebám dětí, které se dopustily sexuálně motivovaného trestného činu, včetně dětí, které ještě nedosáhly věku trestní odpovědnosti.2. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby osoby odsouzené za trestné činy uvedené v článcích 2 až 6, u nichž existuje riziko případného opakování trestného činua) měly přístup nebo jim byl nabídnut přístup k programům či opatřením uvedeným v odstavcích 1 a 2;b) obdržely nabídku přístupu ke zvláštním programům nebo opatřením odpovídajícím nebezpečí a možnému riziku opakování některého z trestných činů uvedených v článcích 2 až 6;c) byly plně informovány o důvodech návrhu, který jim umožňuje přístup k programům nebo opatřením,d) souhlasily s účastí ve zvláštních programech nebo opatřeních s plným vědomím všech skutečností;e) mohly účast odmítnout a byly informovány o možných důsledcích jejich odmítnutí.3. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby osoby, proti nimž je vedeno trestní řízení za některý z trestných činů uvedených v článcích 2 až 6, mohly mít přístup k programům a opatřením uvedeným v odstavcích 1 a 2 za podmínek, které neporušují právo na obhajobu a právo na spravedlivý a nestranný proces, ani s ním nejsou v rozporu, a které především respektují zásadu presumpce neviny.4. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění toho, aby osoby, které se obávají, že mohou spáchat některý z trestných činů uvedených v článcích 2 až 6, mohly mít případně přístup k účinným intervenčním programům nebo opatřením, na jejichž základě je možné posoudit riziko spáchání trestného činu a těmto rizikům předcházet.Článek 18 Zablokování přístupu k internetovým stránkám obsahujícím dětskou pornografiiKaždý členský stát přijme nezbytná opatření, aby příslušné soudní a policejní orgány mohly nařídit nebo obdobným způsobem dosáhnout zablokování přístupu uživatelů internetu k internetovým stránkám obsahujícím nebo šířícím dětskou pornografii, s výhradou přiměřených záruk; především je třeba zajistit, aby se zablokování omezovalo jen na to, co je nezbytné, aby uživatelé byli informováni o důvodech


text: zablokování a aby poskytovatelé obsahu byli informováni o tom, že mají možnost toto rozhodnutí napadnout.Článek 19 Místní působnostToto rámcové rozhodnutí se vztahuje na Gibraltar.Článek 20 Zrušení rámcového rozhodnutí 2004/68/SVVRámcové rozhodnutí 2004/68/SVV se zrušuje.Článek 21 Provedení1. Členské státy přijmou opatření nezbytná pro dosažení souladu s tímto rámcovým rozhodnutím nejpozději do [DVOU LET OD JEHO PŘIJETÍ].2. Ke stejnému dni členské státy sdělí generálnímu sekretariátu Rady a Komisi znění předpisů, kterými se v jejich vnitrostátním právu zavádějí povinnosti vyplývající z tohoto rámcového rozhodnutí. Na základě těchto údajů a písemné zprávy předložené Komisí prověří Rada nejpozději do [ČTYŘ LET PO PŘIJETÍ], do jaké míry dosáhly členské státy souladu s tímto rámcovým rozhodnutím, a zváží potřebu dalších změn.Článek 22 Vstup v platnostToto rámcové rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie .V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyně [1] Návrh rámcového rozhodnutí Rady o předcházení kompetenčním sporům v trestním řízení a jejich řešení, který předložily dne 20. ledna 2009 Česká republika, Polsko, Slovinsko, Slovensko a Švédsko, dokument Rady č. 5208/09.[2] Rozhodnutí Rady ze dne 29. května 2000 o boji proti dětské pornografii na internetu (Úř. věst. L 138, 9.6.2000, s. 1).[3] Úř. věst. C , , s. .[4] Úř. věst. L 13, 20.1.2004, s. 14.[5] Úř. věst. L 300, 11.11.2008, s. 42.[6] Přijaté na zasedání Rady SVV ve dnech 26.–27. února 2009. Konečné referenční údaje při zveřejnění.[7] Úř. věst. L 82, 22.3.2001, s. 1.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0336
 Návrh rozhodnutí Rady kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt z brambor (Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1) geneticky modifikovaný za účelem zvýšení obsahu amylopektinové složky ve škrobu (Pouze švédské znění je závazné) /* KOM/2007/0336 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 13.6.2007KOM(2007) 336 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt z brambor (Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1) geneticky modifikovaný za účelem zvýšení obsahu amylopektinové složky ve škrobu(Pouze švédské znění je závazné)(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. V souladu s článkem 13 směrnice 2001/18/ES obdržely švédské orgány od společnosti BASF Plant Science oznámení (referenční č. C/SE/96/35-01) týkající se uvedení brambor ( Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1) geneticky modifikovaných za účelem zvýšení obsahu amylopektinové složky ve škrobu na trh.2. Oznámení se původně vztahovalo na pěstování a zpracovávání na průmyslový škrob, jakož i pro využití jako krmivo ve Společenství.3. V souladu s článkem 14 směrnice příslušné švédské orgány zaslaly Komisi hodnotící zprávu týkající se oznámení, jejímž závěrem bylo, že geneticky modifikované brambory by měly být uvedeny na trh za účelem jejich navrhovaného použití.4. Dne 9. prosince 2005 společnost BASF Plant Science informovala příslušný švédský orgán o svém úmyslu vyloučit z oznámení podle směrnice 2001/18/ES použití jako krmivo a omezit tak jeho rozsah na pěstování a produkci škrobu pro průmyslové využití.5. Komise předala hodnotící zprávu všem ostatním členským státům, přičemž některé z nich vznesly a zastávaly vůči zprávě námitky, pokud jde o molekulární popis, alergenicitu, toxicitu, neodpovídající plán monitorování a detekční metodu tohoto produktu.6. S ohledem na tyto námitky a v souladu s čl. 28 odst. 1 směrnice 2001/18/ES a s čl. 22 odst. 5 písm. c) nařízení ES č. 178/2002[1] Komise konsultovala Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA), který dne 24. února 2006 zveřejnil své stanovisko, v němž uvedl, že na základě veškerých dostupných údajů geneticky modifikované brambory ( Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1) pravděpodobně nemají v souvislosti s navrhovaným použitím nepříznivý účinek na zdraví lidí a zvířat nebo na životní prostředí.7. Podle čl. 18 odst. 1 směrnice 2001/18/ES musí tedy Komise přijmout rozhodnutí postupem podle čl. 30 odst. 2 směrnice 2001/18/ES, na který se vztahují články 5 a 7 rozhodnutí Rady 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.8. Výboru zřízenému v souladu s článkem 30 směrnice 2001/18/ES byl podle čl. 5 odst. 2 rozhodnutí 1999/468/ES předložen ke stanovisku návrh opatření, která mají být přijata.9. Výbor, který byl konzultován dne 4. prosince 2006, nezaujal žádné stanovisko. V souladu s čl. 5 odst. 4 rozhodnutí 1999/468/ES proto Komise předloží Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata, a uvědomí o tom Evropský parlament; Evropský parlament byl uvědomen dne 8. prosince 2006. Evropský parlament může v souladu s článkem 8 výše uvedeného rozhodnutí uznat za vhodné zaujmout stanovisko.10. S ohledem na zprávu Světové zdravotnické organizace, která uvádí kanamycin a neomycin na seznamu „antibakteriálních látek nepostradatelných pro lékařství a pro strategie řízení rizik při jiném než humánním použití“,


text: vydala dne 26. února 2007 Evropská agentura pro léčivé přípravky prohlášení, ve kterém zdůraznila léčebný význam obou antibiotik v lékařství a veterinářství. S ohledem na toto prohlášení potvrdil úřad EFSA dne 23. března 2007 své předchozí hodnocení o bezpečném používání markerového genu antibiotické rezistence npt II v geneticky modifikovaných organismech a v produktech z nich získaných a určených k použití jako potravina nebo krmivo.11. Ustanovení čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES uvádí, že Rada se může s ohledem na tento případný postoj usnést o návrhu kvalifikovanou většinou ve lhůtě stanovené v souladu s čl. 30 odst. 2 směrnice 2001/18/ES na tři měsíce. Pokud se Rada v této lhůtě kvalifikovanou většinou usnese, že s návrhem nesouhlasí, Komise jej znovu projedná; pokud však po uplynutí této lhůty Rada navrhovaná prováděcí opatření nepřijala ani nevyjádřila nesouhlas s návrhem na prováděcí opatření, přijme navrhovaná prováděcí opatření Komise.NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt z brambor ( Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1) geneticky modifikovaný za účelem zvýšení obsahu amylopektinové složky ve škrobu(Pouze švédské znění je závazné)(Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS[2], a zejména na čl. 18 odst. 1 první pododstavec uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:12. Podle směrnice 2001/18/ES uvedení produktu, který obsahuje geneticky modifikované organismy nebo kombinaci geneticky modifikovaných organismů nebo se z nich skládá, na trh podléhá získání písemného souhlasu příslušného orgánu členského státu, který obdržel oznámení o uvedení tohoto produktu na trh podle postupu uvedené směrnice.13. Společnost BASF Plant Science (dříve Amylogen HB) předložila příslušnému švédskému orgánu oznámení (referenční č. C/SE/96/3501) o uvedení geneticky modifikovaného produktu z brambor ( Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1) na trh.14. Oznámení se původně vztahovalo na uvedení na trh Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1 pro pěstování a zpracovávání na průmyslový škrob, jakož i pro využití jako krmivo ve Společenství.15. Postupem stanoveným v článku 14 směrnice 2001/18/ES připravil příslušný orgán Švédska hodnotící zprávu, jejímž závěrem bylo, že neexistují vědecké důkazy o tom, že uvedení Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1 na trh představuje při požadovaném použití jakékoli riziko pro zdraví lidí a zvířat nebo pro životní prostředí.16. Hodnotící zpráva byla předložena Komisi a příslušným orgánům ostatních členských států, které proti uvedení produktu na trh vznesly a zastávaly námitky.17. Dne 9. prosince 2005 společnost BASF Plant Science informovala příslušné švédské orgány o svém úmyslu vyloučit z oznámení podle směrnice 2001/18/ES použití jako krmivo a omezit tak jeho rozsah na pěstování Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1 a produkci škrobu pro průmyslové využití.18. Žádost o uvedení krmiv a potravin, které obsahují Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1, jsou z něj složeny nebo vyrobeny, na trh předložila společnost BASF Plant Science dne 25. dubna 2005 podle nařízení (ES) č. 1829/2003[3].19. Evropský úřad pro bezpečnost potravin došel ve stanoviscích týkajících se uvedení Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1


text: na trh za účelem pěstování a produkce průmyslového škrobu podle směrnice 2001/18/ES a jako krmiva a potravin podle nařízení (ES) č. 1829/2003, zveřejněných dne 24. února 2006, k závěru, že produkt pravděpodobně nemá v souvislosti s navrhovaným použitím nepříznivý účinek na zdraví lidí a zvířat nebo na životní prostředí.20. Přezkoumání každé z námitek vznesených členskými státy na základě směrnice 2001/18/ES vůči informacím předloženým v oznámení a vůči stanovisku Evropského úřadu pro bezpečnost potravin neodhalilo žádný důvod pro přesvědčení, že uvedení Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1 na trh by mohlo mít v souvislosti s navrhovaným použitím nepříznivé účinky na zdraví lidí a zvířat nebo na životní prostředí.21. S ohledem na zprávu Světové zdravotnické organizace, která uvádí kanamycin a neomycin na seznamu „antibakteriálních látek nepostradatelných pro lékařství a pro strategie řízení rizik při jiném než humánním použití“, vydala dne 26. února 2007 Evropská agentura pro léčivé přípravky prohlášení, ve kterém zdůraznila léčebný význam obou antibiotik v lékařství a veterinářství. S ohledem na toto prohlášení potvrdil úřad EFSA dne 23. března 2007 své předchozí hodnocení o bezpečném používání markerového genu antibiotické rezistence npt II v geneticky modifikovaných organismech a v produktech z nich získaných a určených k použití jako potravina nebo krmivo.22. Produktu Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1 by měl být přiřazen jednoznačný identifikační kód pro účely nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 ze dne 22. září 2003 o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a sledovatelnosti potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných organismů a o změně směrnice 2001/18/ES[4] a nařízení Komise (ES) č. 65/2004 ze dne 14. ledna 2004, kterým se zřizuje systém tvorby a přiřazování jednoznačných identifikačních kódů pro geneticky modifikované organismy[5].23. Navrhované označení produktů, které obsahují Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1 nebo se z nich skládají, by na etiketě nebo v průvodním dokladu mělo obsahovat text, který hospodářské subjekty a konečné spotřebitele informuje o tom, že se takový materiál nemůže použít pro lidskou spotřebu nebo jako krmivo pro zvířata.24. Dokud podle nařízení (ES) č. 1829/2003 nevstoupí v platnost rozhodnutí Společenství, kterým se povoluje uvedení Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1 na trh pro použití jako krmivo nebo potravina, měly by se hlízy brambor pěstovat, přepravovat, zpracovávat a mělo by se s nimi nakládat tak, aby se zabránilo vstupu geneticky modifikovaného produktu z brambor nebo vedlejších produktů pocházejících z procesu výroby průmyslového škrobu do potravinového a krmivového řetězce; takový materiál by se tedy měl používat výhradně pro průmyslové účely nebo by se měl zničit.25. Členské státy by rovněž měly užívat registry zřízené podle čl. 31 odst. 3 písm. b) směrnice 2001/18/ES pro záznam míst geneticky modifikovaných organismů pěstovaných podle části C uvedené směrnice, mezi jiným tak, aby se usnadnilo monitorování a obecný dozor a rovněž za účelem provádění inspekcí a kontrol.26. S ohledem na stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin není pro zamýšlené využití nutné zavádět zvláštní podmínky, pokud jde o manipulaci s produkty nebo o balení produktů a ochranu konkrétních ekosystémů, životního prostředí nebo zeměpisných oblastí.27. Za účelem doplnění stávajících studií v terénu, provedených v severní Evropě, které


text: ukázaly, že pěstování Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1 pravděpodobně nemá nepříznivé účinky na životní prostředí, by jako součást monitorovacího programu měla být zavedena doplňková opatření monitorování organismů živících se bramborami na polích, kde se pěstuje Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1 pro obchodní účely, a v jejich blízkosti.28. Opatření nezbytná k zajištění označování a sledovatelnosti Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1 ve všech fázích uvádění na trh, včetně ověření vhodnou, schválenou metodou detekce, by měla být použitelná před uvedením produktu na trh.29. Metoda detekce pro Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1 byla validována referenční laboratoří Společenství podle článku 32 nařízení (ES) č. 1829/2003 v souladu s nařízením Komise (ES) č. 641/2004 o prováděcích pravidlech k nařízení (ES) č. 1829/2003[6].30. Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 30 odst. 1 směrnice 2001/18/ES,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1 SouhlasAniž jsou dotčeny jiné právní předpisy Společenství, zejména nařízení (ES) č. 1829/2003, poskytne příslušný orgán Švédska v souladu s tímto rozhodnutím písemný souhlas s uvedením produktu podle oznámení společnosti BASF Plant Science (č.j. C/SE/96/3501) popsaného v článku 2 na trh.V souladu s čl. 19 odst. 3 směrnice 2001/18/ES souhlas jasně stanoví podmínky, které se na něj vztahují a jsou vymezeny v článcích 3 a 4.Článek 2Produkt1. Geneticky modifikovaným organismem, který má být uveden na trh jako produkty nebo jejich součást, dále jen „produkt“, je brambor Solanum tuberosum L. modifikovaný pro zvýšený obsah amylopektinu ve škrobu, který byl modifikován prostřednictvím bakterií Agrobacterium tumefaciens nesoucích plasmid (vektor) pHoxwG, tvořící linii EH92-527-1. Produkt obsahuje ve dvou kazetách následující DNA:a) Kazeta 1:Gen nptII pro neomycinfosfotransferázu typu II (rezistence ke kanamycinu) z Tn5, řízený promotorem pro nopalin-syntázu zajišťující expresi genu v rostlinném pletivu, ukončený polyadenylační sekvencí z genu pro nopalin-syntázu původem z Agrobacterium tumefaciens.b) Kazeta 2:Úsek genu gbss kódující protein syntázy škrobu vázaný v granulích, který byl vložen v protismyslné orientaci řízený promotorem gbss, který byl izolován z bramboru, a ukončený polyadenylační sekvencí z genu pro nopalin-syntázu původem z Agrobacterium tumefaciens.2. Souhlas se vztahuje na geneticky modifikované Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1 jako produkt nebo jako jeho součást.Článek 3Podmínky pro uvedení na trhProdukt se může uvádět na trh za účelem pěstování a průmyslového využití za těchto podmínek:a) V souladu s čl. 15 odst. 4 směrnice 2001/18/ES je doba platnosti souhlasu deset let ode dne udělení souhlasu pro Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1;b) Jednoznačný identifikátor produktu je BPS-25271-9;c) Aniž je dotčen článek 25 směrnice 2001/18/ES, držitel souhlasu musí na vyžádání zpřístupnit příslušným orgánům a kontrolním útvarům členských států, jakož i kontrolním laboratořím Společenství pozitivní i negativní kontrolní vzorky produktu a jeho genetického materiálu a referenčních materiálů;d) Metoda detekce specifická pro Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1, validovaná referenční laboratoří Společenství podle přílohy nařízení (ES) č. 1829/2003 je dostupná pro účely provádění inspekcí a kontrol;e) Aniž jsou dotčeny zvláštní požadavky na označování podle nařízení (ES) č. 1829/2003, uvedou se slova „Tento produkt obsahuje geneticky modifikované organismy“ nebo „Tento produkt obsahuje geneticky modifikované brambory EH92-527-1“ a slova „nevhodné k lidské spotřebě“ na etiketu produktu nebo v dokumentu provázejícím produkt. Až do schválení produktu


text: Komisí pro použití jako krmiva nebo jako jeho součásti se na této etiketě nebo v dokumentu provázejícím produkt rovněž uvedou slova „nevhodné k výživě zvířat“.f) Na etiketu produktu nebo v dokumentu provázejícím produkt se rovněž uvede, že produkt obsahuje škrob se změněným složením;g) Během lhůty platnosti souhlasu držitel souhlasu při uvádění Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1 na trh v členském státě přímo informuje hospodářské subjekty a uživatele o bezpečnostních a celkových vlastnostech produktu, jakož i o právních požadavcích pro uvedení materiálu sklizeného z plodin obsahujících tuto linii na trh;h) Vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí se vztahuje pouze na pěstování a průmyslové využití, držitel souhlasu zajistí, aby hlízy brambor Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1 byly:i) fyzicky oddělené od brambor určených k použití jako potravina nebo krmivo během výsadby, pěstování, sklizně, přepravy, uskladnění a nakládání s nimi v životním prostředí;ii) dopraveny výhradně do určených podniků na zpracování škrobu, oznámených příslušnému vnitrostátnímu orgánu, pro zpracování na průmyslový škrob v uzavřeném systému, a to buď v časovém nebo prostorovém oddělení, aby se zamezilo jakémukoliv směšování s materiálem pocházejícím z brambor určených k výživě lidí a zvířat;iii) zpracovány pouze na průmyslový škrob na základě toho, že až do schválení produktu Komisí pro použití jako krmiva nebo jako jeho součásti se vedlejší produkt z tohoto zpracování použije výhradně pro průmyslové účely nebo se zničí.Článek 4Monitorování1. Během lhůty platnosti souhlasu:a) Držitel souhlasu zajistí, aby byl zaveden a prováděn plán monitorování k monitorování veškerých nežádoucích účinků na zdraví lidí a zvířat nebo na životní prostředí, jež vznikají při manipulaci s produktem nebo při jeho užívání. Tento plán monitorování zahrnuje monitorování jednotlivých případů, obecného dozoru a Systému zachování identity (IPS), který je součástí oznámení a který bude dále upravován podle tohoto článku.b) držitel souhlasu zajistí, aby monitorování zahrnovalo údaje o oblasti půdy, kde se pěstuje Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1, a o množství sklizeného materiálu.c) Až do schválení produktu Komisí pro použití jako krmiva nebo jako jeho součásti držitel souhlasu zajistí, aby byly přístupné informace o likvidaci vedlejších produktů.d) Držitel souhlasu je s to Komisi a příslušným orgánům členských států prokázat:i) že stávající monitorovací sítě stanovené v plánu monitorování, který tvoří součást oznámení, shromažďují informace vztahující se k monitorování produktů; aii) že se tyto existující monitorovací sítě dohodly, že zmíněné informace držiteli souhlasu zpřístupní přede dnem předložení zpráv o monitorování Komisi a příslušným orgánům členských států podle odstavce 3.e) Držitel souhlasu rozšíří stávající monitorovací sítě tak, aby zahrnovaly odrůdy pocházející ze Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1, a to na základě dotazníku a systému podávání zpráv, jak je uvedeno v oznámení.f) Držitel souhlasu vypracuje v souladu s požadavky stanovenými v příloze I konkrétní studie v terénu za účelem monitorování možných nepříznivých účinků na organismy živící se bramborami na polích, kde se pěstuje Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1, a v jejich blízkosti.2. Držitel souhlasu předkládá Komisi a příslušným orgánům členských států výroční zprávy o výsledcích monitorovacích činností; první zprávu předloží rok po udělení konečného souhlasu.3. Aniž je dotčen článek 20 směrnice 2001/18/ES, držitel souhlasu případně a se souhlasem Komise a


text: příslušného orgánu členského státu, který přijal původní oznámení, a/nebo příslušný orgán členského státu, který přijal původní oznámení, přepracuje oznámený plán monitorování, a to se souhlasem Komise a podle výsledků monitorovacích činností. Návrhy pozměněného plánu monitorování se předkládají příslušným orgánům členských států.Článek 5UrčeníToto rozhodnutí je určeno Švédskému království.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHA IMonitorování organismů živících se bramborami na polích, kde se pěstuje Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1, a v jejich blízkosti31. Držitel souhlasu vypracuje studie v terénu za účelem monitorování možných nepříznivých účinků na organismy živící se bramborami na polích, kde se pěstuje Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1, a v jejich blízkosti.32. Monitorovací studie se zaměří na modelové organismy živící se bramborami na polích a v blízkosti těchto polí, které představují klíčové ekologické funkce v zemědělském prostředí.33. Monitorovací studie zohlední nejnovější vědecká zjištění a použije nejnovější protokoly, včetně statistických rozborů údajů v souladu se standardními metodami.34. Výsledky těchto studií se vyhodnotí s ohledem na hodnocení rizik uvedené v oznámení a ohlášené podle čl. 4 odst. 2.35. Výsledky těchto studií se případně použijí k přezkoumání a úpravě monitorovacího plánu navrženého v oznámení podle čl. 4 odst. 3.[1] Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.[2] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1830/2003 (Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 24).[3] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.[4] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 24.[5] Úř. věst. L 10, 16.1.2004, s. 5–10.[6] Úř. věst. L 102, 7.4.2004, s. 14.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0850
 Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o energetické statistice /* KOM/2006/0850 konecném znení - COD 2007/0002 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 10.1.2007KOM(2006) 850 v konečném znění2007/0002 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo energetické statistice(předložená Komisí)[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |DŮVODOVÁ ZPRÁVA1) Souvislosti návrhu1.1. Odůvodnění a cíle návrhuRozvoj politiky a právních předpisů Společenství v oblasti energetiky zdůrazňuje potřebu souhrnných a srovnatelných evropských statistik týkajících se řady otázek souvisejících s energetikou. Směrnice, které stanoví jasné kvantitativní cíle a lhůty týkající se energetiky v EU, implicitně vyžadují potřebu sledování energetické situace za účelem ověření, zda a jak dobře jsou tyto cíle plněny.Obrovský vliv transformace a spotřeby energie na naše životní prostředí zůstane nejspíše i nadále dlouhodobým problémem, který podtrhuje požadavek na přesné energetické údaje. Správné a precizní energetické účetnictví nabylo na významu zejména poté, kdy dne 16. února 2005 vstoupil v platnost Kjótský protokol: naše spotřeba energie je odpovědná za 80 % celkových emisí skleníkových plynů EU.V návrhu se rovněž plně zohledňuje spolupráce Komise s Mezinárodní agenturou pro energii (IEA) týkající se energetické statistiky: navrhovaný sběr údajů plně pokrývá část, kterou sdílí IEA v rámci této spolupráce.1.2. Obecné souvislostiNa summitu v Hampton Court hlavy států vyzvaly k evropské energetické politice. V reakci na tuto výzvu Komise připravuje soubor opatření, jež jsou zdůrazněny v nedávné zelené knize o energetice.Dostupnost aktuálních a spolehlivých údajů o energetické situaci v EU má pro dosažení tohoto cíle klíčový význam. Tento význam odůvodňuje stabilní, institucionální základ pro sběr energetických údajů, který v současné době stále probíhá na základě dobrovolných dohod.Předmětný návrh rovněž věnuje pozornost minimalizaci zátěže podniků: toto nařízení sice nesnižuje stávající zátěž, ale také nepřidává žádné nové povinnosti, ani nerozšiřuje stávající rozsah sběru energetických údajů v EU. Cílem navrhovaného nařízení proto není změna statistické činnosti, která již probíhá, ale poskytnutí právního rámce pro tuto činnost.Tento právní rámec se navrhuje v době, kdy se členské státy setkávají se stále většími obtížemi při sběru předmětných údajů. Liberalizace energetického trhu vedla mimo jiné k výskytu velkého počtu producentů a distributorů energie, čímž se sběr údajů stal mnohem složitější. Zdroje přidělené na sběr energetických údajů se tak dostaly pod tlak, a to zejména tím, že energetika zůstala jednou z mála neregulovaných statistických oblastí.Skutečnost, že tato liberalizace trhu rovněž působí problémy s důvěrností obchodních údajů, ztěžuje statistickou práci úředníků členských států, která je založena na džentlmenské dohodě.V posledních letech byl zaznamenán všeobecný pokles statistické kvality (úplnost, přesnost, aktuálnost). Považuje se za vhodné, aby se přijaly iniciativy na zdůraznění základní potřeby spolehlivých energetických údajů, mimo jiné stanovením regulovaného potvrzení požadavků na sběr tak důležitých údajů.Nedávným výrazným zvýšením cen energií se zvýšilo povědomí evropských občanů a tvůrců politik o složitosti naší energetické situace. Pochopení uvedené energetické situace si vyžaduje dostupnost přesných, aktuálních a úplných statistických údajů o energetice.1.3. Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuPlatnost doporučení Komise 88/96/ESUO o uhelné statistice uplynula spolu s ESUO dne 23. července 2002. Nařízení Rady (ES) č. 2964/95 ze dne 20. prosince 1995, kterým se zavádí registrace dovozu a dodávek


text: ropy ve Společenství. Navrhované nařízení zahrnuje tyto údaje v souhrnné formě a problémy s důvěrností, které brání včasnému šíření údajů, se řeší sběrem údajů, na který se tento návrh nařízení vztahuje. Je třeba poznamenat, že, i když současný návrh nezahrnuje ceny energií, existuje několik právních ustanovení o cenách energií. Jsou zde uvedeny pro přehlednost: Rozhodnutí Komise 1999/566/ES ze dne 26. července 1999, kterým se provádí rozhodnutí Rady 1999/280/ES o postupu Společenství při získávání informací a při konzultacích o nákladech na dodávky ropy a spotřebních cenách ropných produktů. Navrhované nařízení nezahrnuje údaje uvedené v tomto rozhodnutí. Směrnice Rady 90/377/EHS ze dne 29. června 1990 o postupu v rámci Společenství pro zvýšení transparentnosti cen plynu a elektřiny účtovaných konečným průmyslovým velkoodběratelům. |- 1.4. Soulad s ostatními politikami a cíli UniePodrobný odkaz na obsáhlé energetické politiky EU je uveden v odůvodnění tohoto návrhu. Kjótský protokol ukládá vysoké požadavky na kvalitu inventárních údajů o skleníkových plynech, které jsou do značné míry způsobeny spotřebou energie. Politiky EU o inteligentní energii a o obnovitelné energii vyžadují podrobné kvantitativní sledování, které umožní měřit pokrok ve vztahu k cílům. Rovněž strategie Společenství pro udržitelný rozvoj zahrnuje důležité záměry, zejména v oblasti rozvoje biopaliv a jiných obnovitelných paliv; údaje o nich jsou rovněž zahrnuty v tomto nařízení. |2) KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů2.1. Konzultace zúčastněných stranMetody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Předmětný návrh byl projednán na zasedání pracovní skupiny ve dnech 13.–14. června 2005 v Lucemburku, prostřednictvím následné korespondence se stávajícími poskytovali údajů z členských států a během zasedání Výboru pro statistické programy ve dnech 18.–19. května 2006. |Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Byla zaznamenána velmi kladná a podpůrná odezva. |2.2. Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo třeba využít externích odborných konzultací.2.3. Posouzení dopadůProvedení navrhovaného nařízení bude mít omezený dopad na členské státy, jelikož sběr popsaných údajů se již provádí v celém rozsahu na základě dobrovolnosti.Tento návrh je poměrně významný z hlediska životního prostředí vzhledem k obrovskému vlivu využívání energií na životní prostředí. Přesné a aktuální údaje o energetické situaci v EU umožní vytvořit jasnou a kvantitativní představu tohoto dopadu a současných trendů.Hospodářský vliv je omezený. Tento návrh však může přispět k získání jasnější představu jak o vývozu a dovozu energie, tak i o výrobě a spotřebě podle druhu paliva.3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU3.1. Shrnutí navrhovaných opatřeníCílem tohoto návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady je stanovit společný rámec pro sběr a sestavování statistik Společenství o výrobě, dovozu a vývozu, transformaci a spotřebě energie. Tento rámec široce využívá sběr stávajících údajů a rovněž spolupráci na mezinárodní úrovni s ostatními příslušnými organizacemi, což zaručuje metodologickou jednotnost a srovnatelnost údajů. Cílem proto není otevření nové statistické oblasti, ale spíše poskytnutí pomocného právního základu pro stávající, dost důležité úsilí zaměřené na včasnou dostupnost spolehlivých údajů pro politiku Společenství v oblasti energetiky.3.2. Právní základČlánek 285 Smlouvy o založení Evropského společenství stanoví právní základ pro statistiky Společenství. Rada přijímá postupem spolurozhodování opatření k vypracovávání statistik, jestliže je to nezbytné k provádění činností Společenství. Tento článek stanoví požadavky na


text: vypracovávání statistik Společenství a vyžaduje dodržování zásad nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, nákladové efektivnosti a důvěrnosti statistických informací.3.3. Zásada subsidiarityJelikož cílů navrhované akce, totiž zavedení společného rámce pro vypracovávání, předávání, hodnocení a šíření srovnatelných energetických statistik ve Společenství, nemůže být v dostatečné míře dosaženo samotnými členskými státy, a lze jich tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, neboť pouze Komise může koordinovat nezbytnou harmonizaci statistických informací na úrovni Společenství, i když sběr údajů a sestavování srovnatelných energetických statistik mohou být organizovány členskými státy, Společenství může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy.3.4. Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: |V souladu se zásadou proporcionality se toto nařízení omezuje na míru nezbytně nutnou k dosažení cíle a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné. Toto nařízení právně neupravuje mechanismus sběru údajů v každém členském státě; pouze definuje energetické údaje, které se mají poskytovat v harmonizované struktuře a termínech. |Členské státy nemají žádnou povinnost jakkoliv měnit své správní systémy týkající se vypracovávání energetických statistik. V tomto nařízení se nenavrhují žádné nové položky pro sběr údajů nad rámec toho, co se již na úrovni EU vykonává na základě dobrovolnosti. Bere se na vědomí, že uvedený právní předpis může pro některé členské státy znamenat určitý rozvoj nebo doplnění jejich stávajících systémů energetických statistik. Eurostat bude nadále pokračovat v úzké spolupráci s příslušnými vnitrostátními orgány a bude se snažit minimalizovat jakékoliv případné těžkosti způsobené tímto nařízením. |3.5. Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů. S přihlédnutím ke zvláštním charakteristikám jednotlivých typů legislativních aktů popsaných v článku 249 Smlouvy o ES je možné navrhnout, že nejvhodnějším nástrojem pro vypracovávání statistik Společenství jsou nařízení. Skutečností je, že téměř všechny požadavky na statistiky vyžadují přímou a bezprostřední realizaci v členských státech. Obecně se týkají konkrétně určených statistických jednotek v členských státech, přičemž cíle jsou jasné a bezprostředně použitelné a všechny prvky, jež mají být šetřeny, metodika, časové rozvržení a periodicita jsou v právním aktu přesně stanoveny. Jako takové obecně nezávisejí na vnitrostátních harmonizačních opatřeních. Vnitrostátní orgány, kterých se opatření týkají, je jednoduše musí uplatňovat. |4) ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |5) DOPLňUJÍCÍ INFORMACE5.1. Evropský hospodářský prostorNavrhovaný akt se týká EHP, a proto by jeho oblast působnosti měla být rozšířena i na Evropský hospodářský prostor.2007/0002 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo energetické statistice(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 285 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[2],vzhledem k těmto důvodům:1. Společenství potřebuje mít přesné a aktuální údaje o množstvích energií, jejich formách, zdrojích, výrobě, dodávkách, transformaci a spotřebě pro účely sledování dopadu a důsledků jeho práce v oblasti energetické politiky.2. Dostupnost přesných a aktuálních informací o energetice je nezbytná pro hodnocení dopadu spotřeby energie na životní prostředí, zejména v souvislosti s emisemi skleníkových plynů; tyto informace požaduje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES ze dne 11.


text: února 2004 o mechanismech pro monitorování emisí skleníkových plynů Společenství a pro provádění Kjótského protokolu[3].3. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou[4] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií a o změně směrnice 92/42/EHS[5] požadují, aby členské státy předávaly kvantitativní energetické údaje. Pro sledování vývoje směřujícího k dosažení těchto cílů jsou potřebné podrobné a aktuální energetické údaje.4. Zelené knihy Komise KOM(2005) 265 ze dne 22. června 2005 o energetické účinnosti aneb Méně znamená více a KOM(2006) 105 ze dne 8. března 2006 o evropské strategii pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii stanoví energetické politiky EU, které vyžadují dostupnost energetických statistik EU (kromě jiného pro účely zřízení evropské observatoře pro dodávky energií).5. V důsledku liberalizace energetického trhu je stále obtížnější získávat spolehlivé a aktuální energetické údaje, jelikož neexistuje právní základ pro poskytování takových údajů.6. Je nezbytné, aby se statistický systém týkající se energetiky mohl pružně přizpůsobit situaci, jejíž vývoj se v budoucnosti očekává.7. Vypracovávání statistik Společenství se řídí pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství[6].8. Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zavedení společného rámce pro vypracovávání, předávání, hodnocení a šíření srovnatelných energetických statistik ve Společenství, nemůže být v dostatečné míře dosaženo samotnými členskými státy, a lze jich tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, Společenství může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality ve smyslu výše uvedeného článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.9. Při vypracovávání a šíření statistik Společenství na základě tohoto nařízení vnitrostátní statistické úřady a statistický úřad Společenství zohlední zásady stanovené v kodexu evropských statistik, který byl přijat Výborem pro statistické programy dne 24. února 2005 a přiložen k doporučení Komise o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství[7].10. Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[8].11. Zejména pro opatření obecného významu, jejichž předmětem je aktualizace některých jiných než podstatných ustanovení nařízení, je vhodné použít regulativní postup s kontrolou. Ostatní opatření obecného významu, která provádějí podstatné prvky nařízení, se přijímají regulativním postupem.12. Je třeba předpokládat, že Komise může členským státům udělit výjimky nebo odchylky od těch částí sběru energetických údajů, které by vedly k nadměrnému zatížení respondentů.13. Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy, zřízeného rozhodnutím Rady 89/382/EHSze dne 19. června 1989[9].PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1 Předmět a rozsah1. Toto nařízení stanoví společný rámec pro vypracování, předávání, hodnocení a šíření srovnatelných energetických statistik ve Společenství.2. Toto nařízení se vztahuje na statistické údaje o energetických produktech a jejich agregáty ve Společenství.Článek 2 DefinicePro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:a) „statistikou Společenství“ se rozumí statistika Společenství podle


text: definice v první odrážce článku 2 nařízení (ES) č. 322/97;b) „vypracováváním statistik“ se rozumí vypracovávání statistik podle definice v druhé odrážce článku 2 nařízení (ES) č. 322/97;c) „orgánem Společenství“ se rozumí orgán Společenství podle definice ve čtvrté odrážce článku 2 nařízení (ES) č. 322/97;d) „energetickými produkty“ se rozumí paliva, teplo, obnovitelná energie, elektřina nebo jakákoliv jiná fyzikální forma energie;e) „agregáty“ se rozumí údaje agregované na vnitrostátní úrovni, týkající se zpracování nebo použití energetických produktů, jmenovitě výroby, obchodu, zásob, transformace, spotřeby a strukturálních charakteristik energetického systému, jako například instalovaného výkonu pro výrobu elektrické energie nebo produkční kapacity pro ropné produkty;f) „kvalitou údajů“ se rozumí tyto aspekty statistické kvality: relevantnost, přesnost, aktuálnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost, srovnatelnost, soudržnost a úplnost.Článek 3 Zdroje údajů1. Členské státy, při současném uplatňování zásad snížené zátěže respondentů a zjednodušení správních postupů, shromažďují údaje týkající se energetických produktů a jejich agregáty ve Společenství z následujících zdrojů:a) specifická statistická zjišťování určená producentům primární a transformované energie, distributorům a přepravcům, dovozcům a vývozcům energetických produktů,b) jiná statistická zjišťování určená uživatelům energie v odvětvích zpracovatelského průmyslu, dopravy a jiných odvětvích včetně domácností,c) jiné postupy statistického odhadování nebo jiné zdroje, včetně správních zdrojů.2. Členské státy stanoví podrobná pravidla týkající se vykazování údajů potřebných pro národní statistiky uvedené v článku 4 ze strany podniků a jiných zdrojů.3. Seznam zdrojů údajů může být změněn v souladu s postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2.Článek 4 Agregáty, energetické produkty a použitelná četnost předávání národních statistik1. Národní statistiky se sbírají tak, jak je stanoveno v přílohách. Předávají se v následující periodicitě:a) roční, pro energetické statistiky v příloze B;b) měsíční, pro energetické statistiky v příloze C;c) krátkodobá měsíční, pro energetické statistiky v příloze D.2. Použitelné vysvětlivky nebo definice použitých technických pojmů jsou uvedeny v jednotlivých přílohách a rovněž v příloze A („Vysvětlivky k terminologii“).3. Národní statistiky a použitelné vysvětlivky nebo definice mohou být změněny v souladu s postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2.Článek 5 Předávání údajů1. Členské státy předávají Komisi (Eurostatu) národní statistiky uvedené v článku 4.2. Opatření na jejich předávání, včetně platných lhůt, odchylek a výjimek, jsou stanovena v přílohách.3. Opatření na předávání národních statistik mohou být změněna v souladu s postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2.4. Na základě řádně odůvodněné žádosti členského státu může Komise udělit dodatečné výjimky nebo odchylky v souladu s postupem uvedeným v čl. 9 odst. 3 u těch částí národních statistik, jejichž sběr by vedl k nadměrnému zatížení respondentů.Článek 6 Kritéria kvality a zprávy14. Členské státy zajistí kvalitu předávaných údajů.15. Vynaloží se veškeré rozumné úsilí k zajištění soudržnosti mezi energetickými údaji oznámenými v souladu s přílohou B a údaji oznámenými v souladu s rozhodnutím Komise 2005/166/ES ze dne 10. února 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu[10].16. Metodologické specifikace určené k zajištění kvality předávaných údajů mohou být stanoveny a později aktualizovány v souladu s postupem uvedeným v čl. 9 odst. 3.17. Do šesti měsíců od obdržení žádosti Komise (Eurostatu)


text: a ve snaze umožnit Komisi hodnocení kvality předávaných údajů, členské státy předají Komisi (Eurostatu) zprávu obsahující všechny podstatné informace, které se týkají provádění tohoto nařízení.Článek 7 Časový plán a periodicitaČlenské státy shromažďují všechny údaje stanovené v tomto nařízení od samého počátku kalendářního roku po přijetí tohoto nařízení a poté je předávají v periodicitě uvedené v čl. 4 odst. 1.Článek 8 Prováděcí opatření1. Následující opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení se stanoví v souladu s postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2:a. změny v seznamu zdrojů údajů (čl. 3 odst. 3);b. změny v národních statistikách a v použitelných vysvětlivkách nebo definicích (čl. 4 odst. 3);c. změny opatření na předávání (čl. 5 odst. 3).2. Následující opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení se stanoví v souladu s postupem uvedeným v čl. 9 odst. 3:a. udělení dodatečných výjimek nebo odchylek (čl. 5 odst. 4);b. stanovení a aktualizace metodologických specifikací (čl. 6 odst. 3).3. Je třeba zohlednit zásadu, že přínos aktualizace musí převýšit její náklady, a zásadu, že dodatečné náklady a zátěž musejí zůstat v rozumných mezích.Článek 9 Výbor1. Komisi je nápomocen Výbor pro statistické programy.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se regulativní postup s kontrolou stanovený v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se regulativní postup stanovený v článcích 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.Doba stanovená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.4. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 10 Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyněPŘÍLOHA A – VYSVĚTLIVKY K TERMINOLOGIITato příloha poskytuje vysvětlení nebo definice pojmů, které jsou použity v ostatních přílohách.1. POZNÁMKY K ZEMěPISNÉ OBLASTI PůSOBNOSTIJen pro účely statistického výkaznictví se použijí následující zeměpisné definice:- Austrálie nezahrnuje zámořská území.- Dánsko nezahrnuje Faerské ostrovy a Grónsko.- Francie zahrnuje Monako a nezahrnuje francouzská zámořská území Guadeloupe, Martinik, Guayana, Réunion, Saint Pierre a Miquelon, Nová Kaledonie, Francouzská Polynésie, Wallis a Futuna a Mayotte.- Itálie zahrnuje San Marino a Vatikán.- Japonsko zahrnuje Okinawu.- Nizozemsko nezahrnuje Surinam a Nizozemské Antily.- Portugalsko zahrnuje Azory a Madeiru.- Španělsko zahrnuje Kanárské ostrovy.- Švýcarsko nezahrnuje Lichtenštejnsko.- Spojené státy zahrnují 50 států, District of Columbia, Americké Panenské ostrovy, Portoriko a Guam.2. AGREGÁTYProducenti jsou klasifikováni podle účelu produkce:- Veřejní producenti: podniky, soukromé nebo veřejné, které vyrábějí elektřinu a/nebo teplo za účelem prodeje třetím stranám jako svoji hlavní činnost.- Závodní výrobci: podniky, soukromé nebo veřejné, které vyrábějí elektřinu a/nebo teplo zcela nebo částečně pro vlastní potřebu jako činnost, která podporuje jejich primární činnost.- Poznámka: Komise může blíže vysvětlit terminologii přidáním příslušných odkazů na NACE postupem projednávání ve výborech poté, co vstoupí v platnost revidovaná klasifikace NACE.2.1. Dodavatelský a transformační sektorProdukce / domácí produkce Množství vytěžených nebo vyrobených paliv vypočítaná po všech úkonech, kterými se odstraní inertní složky. Produkce zahrnuje množství spotřebovaná producentem v produkčním procesu (například na vytápění nebo provoz zařízení a pomocných zařízení),


text: jakož i dodávky jiným producentům energie pro transformaci nebo jiné použití. Domácí produkcí se rozumí: produkce ze zdrojů v příslušném státě. |Dovoz/vývoz Zeměpisné definice viz oddíl „Poznámky k zeměpisné oblasti působnosti“. Pokud není stanoveno jinak, „dovoz“ se vztahuje k hlavnímu původu (země, ve které byl energetický produkt vyprodukován) pro použití v dané zemi a „vývoz“ se vztahuje ke konečné zemi spotřeby vyprodukovaného energetického produktu. Množství se považuje za dovezené nebo vyvezené po překročení politické hranice země, ať už bylo nebo nebylo celně odbavené. Pokud nelze určit původ či destinaci, může se použít „Ostatní“. Statistické rozdíly se mohou vyskytnout, pokud je na výše uvedeném základě k dispozici jen celkový dovoz a vývoz, ale zeměpisné rozdělení je založeno na jiném zjišťování, zdroji či pojetí. V takovém případě se rozdíly zahrnují do „Ostatní“. |Mezinárodní námořní zásobníky Množství paliv dodávaných lodím všech vlajek, které se podílejí na mezinárodní plavbě. Mezinárodní plavba se může uskutečňovat na moři, vnitrozemských jezerech a vodních cestách a v pobřežních vodách. Nezahrnují se: - spotřeba u lodí, které se podílejí na domácí plavbě. Dělení na vnitrostátní/mezinárodní plavbu by mělo být stanoveno na základě přístavu odplutí a přístavu připlutí a nikoliv na základě vlajky či státní příslušnosti lodě; - spotřeba u rybářských lodí; - spotřeba u vojenských sil. |Změna stavu zásob Rozdíl mezi počátečním stavem zásob a konečným stavem zásob držených na státním území. |Hrubá spotřeba (vypočítaná) Vypočítaná hodnota, definovaná jako: Domácí produkce + Z ostatních zdrojů + Dovoz – Vývoz – Mezinárodní námořní zásobníky + Změna stavu zásob |Hrubá spotřeba (zjištěná) Množství skutečně zaznamenané při zjišťování v odvětvích konečné spotřeby. |Statistické rozdíly Vypočítaná hodnota, definovaná jako: Vypočítaná hrubá spotřeba – zjištěná hrubá spotřeba. Zahrnuje změny v zásobách u konečných spotřebitelů, pokud je nelze určit jako součást „Změny stavu zásob“. Měly by se uvést důvody všech významných rozdílů. |Veřejné elektrárny Množství paliv použité na výrobu elektřiny. Paliva, která používají elektrárny s alespoň jednou kogenerační jednotkou (CHP – kombinovaná výroba tepla a elektřiny), se vykazují pod Veřejné teplárny. |Veřejné teplárny Množství paliv použité na výrobu elektřiny a tepla. |Veřejné výtopny Množství paliv použité na výrobu tepla. |Závodní elektrárny Množství paliv použité na výrobu elektřiny. Paliva, která používají elektrárny s alespoň jednou kogenerační jednotkou (CHP – kombinovaná výroba tepla a elektřiny), se vykazují pod Závodní teplárny. |Závodní teplárny Množství paliv, které odpovídá množství vyrobené elektřiny a prodaného tepla. |Závodní výtopny Množství paliv, které odpovídá množství prodaného tepla. |Černouhelné briketárny: Množství použité na výrobu paliv. Množství použité na vytápění a provoz zařízení by se nemělo vykazovat zde; mělo by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru. |Koksovny: Množství použité v koksovnách. Množství použité na vytápění a provoz zařízení by se nemělo vykazovat zde; mělo by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru. |Hnědouhelné/rašelinové briketárny: Množství lignitu nebo hnědého uhlí použité na výrobu hnědouhelných briket (BKB) nebo rašeliny na výrobu rašelinových briket (PB). Množství použité na vytápění a provoz zařízení by se nemělo vykazovat zde; mělo by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru. |Plynárny Množství použité na výrobu plynu v plynárnách a podnicích na


text: zplyňování uhlí. Množství použité na vytápění a provoz zařízení by se nemělo vykazovat zde; mělo by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru. |Vysoké pece Množství koksovatelného uhlí a/nebo bitumenového uhlí (všeobecně známého jako PCI) a koksárenského plynu transformovaného ve vysokých pecích. Množství použité jako palivo na vytápění a provoz vysokých pecí (např.: vysokopecní plyn) by se nemělo uvádět zde; mělo by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru. |Zkapalňování uhlí Množství paliva použité na výrobu syntetického oleje. |Ropné rafinérie: Množství použité na výrobu ropných produktů. Množství použité jako palivo na vytápění a provoz zařízení by se nemělo vykazovat zde; mělo by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru. |Jinde neuvedené – Transformace Množství použité pro transformační činnosti jinde nezahrnuté. V případě použití je třeba ve zprávě vysvětlit, co je zahrnuto v této položce. |2.2. Energetický sektor a konečná spotřebaEnergetický sektor celkem Množství energie spotřebované energetickým průmyslem na podporu těžby, produkce ropy a plynu nebo podniků s činností transformace paliv a energie. Nezahrnuje množství paliv transformovaných do jiné formy energie (což by se mělo uvést v transformačním sektoru) nebo použitých na podporu provozu ropovodů, plynovodů a potrubí na přepravu uhelných kalů (které by se měly uvést v sektoru dopravy). Zahrnuje výrobu chemických materiálů pro jaderné štěpení a jadernou fúzi a produkty těchto procesů. |Elektrárny, teplárny a výtopny Množství spotřebované jako energie v elektrárnách, teplárnách a výtopnách. |Uhelné doly Množství spotřebované jako energie na podporu těžby a úpravy uhlí k dobývání. Uhlí spálené v důlních elektrárnách by se mělo vykazovat v transformačním sektoru. |Černouhelné briketárny Množství spotřebované jako energie v černouhelných briketárnách. |Koksovny Množství spotřebované jako energie v koksovnách. |Hnědouhelné/rašelinové briketárny: Množství použité jako energie v podnicích na výrobu BKP/PB. |Plynárny / plynárenské podniky Množství spotřebované jako energie v plynárnách a v plynárenských podnicích. |Vysoké pece Množství spotřebované jako energie ve vysokých pecích. |Zkapalňování uhlí Množství spotřebované jako energie při zkapalňování uhlí. |Ropné rafinérie Množství spotřebované jako energie v ropných rafinériích. |Těžba ropy a plynu Množství spotřebované jako palivo při těžbě ropy a plynu a v podnicích na zpracování zemního plynu. Nezahrnuje ztráty v potrubí (je třeba uvést jako distribuční ztráty) a množství energie použité při provozu potrubí (je třeba uvést v sektoru dopravy). |Konečná spotřeba celkem Definovaná (vypočítaná) jako: = neenergetické využití celkem + konečná spotřeba energie (průmysl + doprava + ostatní sektory) Nezahrnuje dodávky pro transformaci, použití v odvětvích vyrábějících energii a distribuční ztráty. |Neenergetické využití Energetické produkty použité jako suroviny v jiných sektorech; tj. nespotřebované jako palivo nebo netransformované na jiné palivo. |2.3. Specifikace konečného užití energieKonečná spotřeba energie Celková spotřeba energie v průmyslu, dopravě a ostatních sektorech. |Průmysl Týká se množství paliva spotřebovaného průmyslovým podnikem na podporu jeho primárních činností. Na výtopny nebo teplárny se vztahují jen množství paliv spotřebovaných na výrobu tepla v samotném závodě. Množství paliv spotřebovaných na výrobu tepla určeného na prodej a na výrobu elektřiny by se měla vykazovat v příslušném transformačním sektoru. |Hutnictví železa |Chemický průmysl (včetně petrochemického) Odvětví chemického a petrochemického průmyslu. |Hutnictví neželezných kovů Odvětví hutnictví neželezných kovů. |Nekovové minerální


text: výrobky Výroba skla, keramických výrobků, cementu a jiných stavebních materiálů. |Dopravní zařízení Odvětví vztahující se k zařízením používaným k dopravním účelům. |Strojírenství Výroba kovodělných výrobků, strojů a zařízení kromě dopravních zařízení. |Těžební průmysl Nezahrnuje odvětví vyrábějící energii. |Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků |Průmysl celulózy, papíru a tiskařský Zahrnuje nahrané nosiče. |Dřevařský a dřevozpracující průmysl (jiný než celulózy a papíru) |Stavebnictví |Textilní a kožedělný průmysl |Jinde neuvedené – Průmysl Spotřeba v sektorech, které nejsou uvedené výše. |Sektor dopravy Energie použitá ve všech dopravních činnostech bez ohledu na hospodářský sektor, ve kterém se činnost uskutečňuje. |Sektor dopravy – Železniční doprava Celková spotřeba pro využití v železniční dopravě, včetně průmyslových železnic. |Sektor dopravy – Vnitrostátní plavba Množství dodaná lodím všech vlajek, které se nepodílejí na mezinárodní plavbě (viz Mezinárodní námořní zásobníky). Dělení na vnitrostátní/mezinárodní plavbu by mělo být stanoveno na základě přístavu odplutí a přístavu připlutí a nikoliv na základě vlajky či státní příslušnosti lodě. |Sektor dopravy – Silniční doprava Množství použitá v silničních vozidlech. Zahrnuje palivo použité zemědělskými vozidly na dálnicích a maziva pro použití v silničních vozidlech. Nezahrnuje energii použitou ve stacionárních motorech (viz Ostatní sektory), v traktorech mimo dálnice (viz Zemědělství), v silničních vozidlech pro vojenské účely (viz Ostatní sektory – Jinde neuvedené), bitumen použitý na silniční povrchy a energii použitou v motorech na stavbách (viz průmyslový podsektor Stavebnictví). |Sektor dopravy – Potrubní doprava Množství použitá jako energie na podporu a provoz potrubí přepravujících plyny, kapaliny, kaly a jiné komodity. Zahrnuje energii použitou pro kompresorové stanice a údržbu potrubí. Nezahrnuje energii použitou pro distribuci zemního nebo vyrobeného plynu, horké vody nebo páry potrubím od distributora ke konečným uživatelům (uvede se v energetickém sektoru), energii použitou pro konečnou distribuci vody pro domácnosti, průmyslové, obchodní a jiné uživatele (zahrne se do sektoru obchodu a veřejných služeb) a ztráty, které se vyskytly během dopravy mezi distributorem a konečnými uživateli (uvede se jako distribuční ztráty). |Sektor dopravy – Mezinárodní letecká doprava Množství leteckého paliva dodaného letadlům používaným v mezinárodní letecké dopravě. Dělení na vnitrostátní/mezinárodní leteckou dopravu by mělo být stanoveno na základě místa odletu a příletu a nikoliv na základě státní příslušnosti letecké společnosti. Nezahrnuje paliva použitá leteckými společnostmi v jejich silničních vozidlech (uvede se v sektoru dopravy – jinde neuvedené) a letecké palivo pro vojenské účely (uvede se v ostatních sektorech – jinde neuvedené). |Sektor dopravy – Vnitrostátní letecká doprava Množství leteckých paliv dodaných letadlům používaným ve vnitrostátní letecké dopravě – komerční, soukromé, zemědělské atd. Zahrnuje palivo použité pro účely jiné než létání, například zkoušení motorů na zkušební stolici. Dělení na vnitrostátní/mezinárodní leteckou dopravu by mělo být stanoveno na základě místa odletu a příletu a nikoliv na základě státní příslušnosti letecké společnosti. Nezahrnuje paliva použitá leteckými společnostmi v jejich silničních vozidlech (uvede se v sektoru dopravy – jinde neuvedené) a letecká paliva pro vojenské účely (uvede se v ostatních sektorech – jinde neuvedené). |Sektor dopravy – Jinde neuvedené Množství použitá pro dopravní činnosti jinde nezahrnuté. Zahrnuje paliva použitá leteckými společnostmi v jejich silničních vozidlech a paliva použitá v přístavech pro vykladače