text:
mimo
 něj. Díky tomu bude možný přechod na ekologické hospodářství,
 které počítá s udržitelným využíváním zdrojů. Mezi partnery
 tohoto přístupu budou patřit: mezinárodní, evropští a vnitrostátní
 tvůrci politik, mezinárodní programy výzkumu a inovací a programy výzkumu
 a inovací členských států, evropské podniky a průmysl, Evropská
 agentura pro životní prostředí a vnitrostátní agentury pro životní
 prostředí a další příslušné zúčastněné strany. Kromě
 dvoustranné a regionální spolupráce budou akce na úrovni Unie rovněž podporovat
 související mezinárodní činnosti a iniciativy, včetně
 Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC), mezivládní platformy pro
 biologickou rozmanitost a pro ekosystémové služby (IPBES) a skupiny pro
 pozorování Země (GEO).
 5.3. Hlavní rysy činností
 a) Boj se změnou klimatu a
 přizpůsobení se této změně
 Záměrem je vyvinout a posoudit inovativní, nákladově
 efektivní a udržitelná opatření pro přizpůsobování změnám a
 jejich zmírňování, se zaměřením jak na CO2, tak na
 ostatní skleníkové plyny a se zdůrazněním jak technologických, tak
 netechnologických ekologických řešení, a to prostřednictvím
 shromáždění důkazů pro informovanou, včasnou a účinnou
 akci a prostřednictvím vytváření sítí potřebných dovedností.
 Činnosti se zaměří na zlepšení porozumění změně
 klimatu a zajištění spolehlivých klimatických projekcí, na posouzení
 dopadů a zranitelných míst a vývoj inovativních nákladově efektivních
 opatření pro přizpůsobování a předcházení rizikům a na
 podporu politik pro zmírnění změny klimatu.
 b) Udržitelné řízení
 přírodních zdrojů a ekosystémů
 Záměrem je poskytnout znalosti pro řízení přírodních
 zdrojů, které dosahuje udržitelné rovnováhy mezi omezenými zdroji a
 potřebami společnosti a hospodářství. Činnosti
 se zaměří na podporu našeho porozumění fungování
 ekosystémů, jejich vzájemnému působení se sociálními systémy a jejich
 roli v podpoře hospodářství a dobrých životních podmínek lidí a
 na zajištění znalostí a nástrojů pro účinný rozhodovací proces a
 zapojení veřejnosti.
 c) Zajištění udržitelných dodávek
 neenergetických a nezemědělských surovin
 Záměrem je
 zlepšit znalostní základnu o surovinách a vyvinout inovativní řešení pro
 nákladově efektivní a k životnímu prostředí šetrný průzkum,
 těžbu, zpracování, recyklaci a využití surovin a pro jejich nahrazení
 ekonomicky přitažlivými alternativami s menším dopadem na životní
 prostředí. Činnosti se zaměří na zlepšení znalostní
 základny o dostupnosti surovin, na podporu udržitelných dodávek a používání
 surovin, na hledání alternativ k nejdůležitějším surovinám a na
 zlepšení společenského povědomí a dovedností v oblasti surovin.
 d) Umožnění přechodu na
 ekologické hospodářství prostřednictvím ekologických inovací
 Záměrem je
 podpořit veškeré formy ekologických inovací, které umožňují
 přechod na ekologické hospodářství. Činnosti se zaměří
 na posílení ekologicky inovativních technologií, procesů, služeb a
 produktů a podporu jejich uvádění na trh a replikace se zvláštním
 důrazem na MSP, na podporu inovativních politik a společenských
 změn, na měření a hodnocení pokroku směrem
 k ekologickému hospodářství a na podporu účinného využívání
 zdrojů prostřednictvím digitálních systémů.
 e) Vývoj komplexních a dlouhodobých
 globálních systémů pro monitorování životního prostředí a
 environmentálních informačních systémů
 Záměrem je
 zajistit poskytování dlouhodobých údajů a informací nutných
 k řešení této výzvy. Činnosti se zaměří na kapacity,
 technologie a datové infrastruktury pro pozorování a sledování Země, které
 dokáží průběžně poskytovat včasné a přesné informace,
 předpovědi a projekce. Bude se podporovat bezplatný, otevřený a
 neomezený přístup k interoperabilním údajům a informacím.
 6. INOVATIVNÍ A BEZPEČNÉ
 SPOLEČNOSTI PODPORUJÍCÍ ZAČLENĚNÍ
 6.1. Specifický cíl
 Specifickým


text:
cílem je pomoci rozvinout inovativní a bezpečné evropské společnosti
 podporující začlenění v kontextu nebývalých proměn a
 rostoucí celosvětové vzájemné závislosti.
 Evropa čelí
 zásadním sociálně-ekonomickým výzvám, které mají významný vliv na její
 budoucnost – jedná se například o rostoucí vzájemnou závislost
 v hospodářské a kulturní oblasti, stárnutí, sociální vyloučení a
 chudobu, nerovnosti a migrační toky, odstranění digitální propasti,
 podporu kultury inovací a kreativity ve společnosti a podnicích i
 zajištění bezpečnosti a svobody a důvěry
 v demokratické instituce a mezi občany v rámci jednotlivých zemí
 i přeshraničně. Tyto výzvy, které jsou nesmírně velké,
 vyžadují společný evropský přístup.
 Zaprvé v Unii přetrvávají
 značné nerovnosti jak mezi zeměmi, tak v rámci zemí. V roce
 2010 index lidského rozvoje, tedy souhrnný ukazatel pokroku v oblasti
 zdraví, vzdělávání a příjmů, ohodnotil členské státy Unie
 mezi 0,743 a 0,895, což odráží značné rozdíly mezi zeměmi.
 Rovněž přetrvává značná nerovnost žen a mužů:
 například rozdíl v odměňování žen a mužů v Unii
 zůstává na 17,8 % ve prospěch mužů.[37] Každý šestý občan Unie
 (přibližně 80 milionů lidí) je dnes ohrožen chudobou. Během
 posledních dvou desetiletí narostla chudoba u mladých dospělých a rodin
 s dětmi. Míra nezaměstnanosti mladých lidí převyšuje
 20 %. Celkem 150 milionů Evropanů (přibližně
 25 %) nikdy nepoužilo internet a možná nikdy nezíská dostatečnou
 počítačovou gramotnost. Rovněž stoupla politická lhostejnost a
 polarizace při volbách, což odráží slábnoucí důvěru
 občanů v současné politické systémy. Tyto údaje
 svědčí o tom, že některé sociální skupiny a společenství
 jsou trvale vynechávány ze společenského a hospodářského rozvoje nebo
 demokratické politiky.
 Zadruhé
 produktivita a tempo hospodářského růstu v Evropě již po
 čtyři desetiletí relativně klesají. Navíc evropský podíl na
 celosvětovém vytváření poznatků a vedoucí postavení
 v inovační výkonnosti ve srovnání s hlavními rozvíjejícími se
 ekonomikami, jako je Brazílie a Čína, rychle slábnou. Ačkoli má
 Evropa silnou výzkumnou základnu, potřebuje z této základny učinit
 významnou výhodu pro inovativní zboží a služby. Je všeobecně známo, že
 Evropa potřebuje více investovat do vědy a inovací, ale bude také
 muset tyto investice koordinovat mnohem inteligentněji než
 v minulosti: více než 95 % vnitrostátních rozpočtů na výzkum
 a vývoj se vynaloží bez jakékoli koordinace na úrovni Unie, což je
 potenciálně ohromné plýtvání zdroji v období zmenšujících se možností
 financování. Navíc inovační kapacity členských států, navzdory
 jistému sbližování v poslední době, zůstávají velmi odlišné,
 s velkými rozdíly mezi „vedoucími inovátory“ a „nejslabšími inovátory“.[38]
 Zatřetí občany stále více zasahuje
 mnoho forem nejistoty, ať už jde o trestnou činnost, násilí,
 terorismus, kybernetické útoky, narušení soukromí a další druhy sociálních a
 ekonomických potíží. Podle odhadů má trestná činnost
 každoročně v Evropě pravděpodobně až 75
 milionů přímých obětí[39].
 Přímé náklady na trestnou činnost, terorismus, protiprávní
 činnosti, násilí a katastrofy se v Evropě v roce 2010
 odhadují nejméně na 650 miliard EUR (přibližně 5 % HDP
 Unie). Jasným příkladem důsledků terorismu je útok na Twin
 Towers na Manhattanu dne 11. září 2001. Došlo ke ztrátě
 tisíců lidských životů a odhaduje se, že tato událost způsobila
 v následujícím čtvrtletí ztráty v produktivitě Spojených
 států dosahující 35 miliard USD, 47 miliard USD v celkové
 produkci

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
a nárůst nezaměstnanosti téměř o 1 %.
 Občané, firmy a instituce se čím dál více zapojují do digitální
 komunikace a transakcí v sociálních, finančních a obchodních oblastech
 života, ale rozvoj internetu vedl také ke kyberkriminalitě, která stojí
 miliardu eur ročně, a k narušování soukromí, která se dotýkají
 jednotlivců i společností na celém kontinentu. Růst nejistoty
 v každodenním životě vinou neočekávaných situací pravděpodobně
 ovlivní důvěru občanů nejen v instituce, ale také
 jeden ve druhého.
 Tyto výzvy se musí
 řešit společně a inovativními způsoby, protože se
 komplikovaným a často nečekaným způsobem vzájemně
 ovlivňují. Inovace může vést k oslabení začlenění, jak
 lze vidět například u jevů jako digitální propast nebo segmentace
 trhu práce. Sociální inovace, důvěra společnosti a
 bezpečnost se někdy v politikách obtížně uvádějí
 v soulad, například v sociálně postižených oblastech
 velkých evropských měst. Kromě toho kombinace inovací a vyvíjejících
 se požadavků občanů vedou také tvůrce politik a ekonomické
 a sociální aktéry k nalézání nových odpovědí, které neberou ohled na
 zavedené hranice mezi odvětvími, činnostmi, zbožím a službami. Jevy
 jako růst internetu, finančních systémů, stárnoucí ekonomiky a
 ekologické společnosti jasně ukazují, jak je nezbytné o těchto
 záležitostech přemýšlet a reagovat na ně napříč jejich
 aspekty začlenění, inovací a bezpečnosti zároveň.
 Složitost
 těmto úkolům vlastní a vývoj požadavků tak přináší nutnost
 vyvinout inovativní výzkum a nové inteligentní technologie, procesy a metody,
 mechanismy sociální inovace, koordinované akce a politiky, které budou
 předjímat či ovlivňovat nejdůležitější vývoj
 v Evropě. Vyžaduje to pochopení základních trendů a dopadů,
 které u těchto výzev hrají roli, a opětovné objevování nebo
 vynalézání úspěšných forem solidarity, koordinace a tvořivosti, které
 z Evropy činí výrazný vzor otevřených, inovativních a
 bezpečných společností ve srovnání s jinými regiony světa.
 To vyžaduje strategičtější přístup ke spolupráci se třetími
 zeměmi. Na závěr, jelikož by bezpečnostní politiky na sebe
 měly vzájemně působit s rozličnými sociálními
 politikami, bude důležitým aspektem této výzvy posílení společenského
 rozměru výzkumu v oblasti bezpečnosti.
 6.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Tyto výzvy neberou
 na vědomí státní hranice, a vyžadují tedy složitější srovnávací
 analýzy mobility (osob, zboží, služeb a kapitálu, ale také schopností a
 znalostí) a formy institucionální spolupráce, mezikulturního vzájemného
 působení a mezinárodní spolupráce. Nejsou-li lépe chápány a
 předvídány, tlačí síly globalizace evropské země také
 k tomu, aby mezi sebou soutěžily, spíše než aby spolupracovaly,
 čímž se zvýrazňují rozdíly v Evropě spíše než to, co je
 společné, a než správná rovnováha mezi spoluprací a konkurencí. Zabývat se
 tak kritickými sociálně-ekonomickými výzvami pouze na vnitrostátní úrovni
 představuje nebezpečí neúčinného využití zdrojů,
 externalizace problémů do jiných evropských a neevropských zemí a
 zdůraznění sociálních, hospodářských a politických pnutí, která
 mohou mít přímý vliv na záměry Smlouvy o Evropské unii týkající se
 hodnot, zejména na hlavu I Smlouvy o Evropské unii.
 Aby se vybudovaly
 inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění,
 potřebuje Evropa reakci, která znamená rozvoj nových znalostí, technologií
 a kapacit, stejně jako určení možností politik. Takové úsilí
 Evropě pomůže řešit své výzvy nejen interně, ale také jako
 globálnímu hráči na mezinárodním poli. To následně také pomůže
 členským státům těžit ze zkušeností odjinud a umožní jim lépe


text:
vymezit svá vlastní zvláštní opatření odpovídající jejich vlastním
 souvislostem.
 Ústředním úkolem v rámci této výzvy
 proto bude pomoci vyvinout nové způsoby spolupráce mezi zeměmi
 uvnitř Unie a na celém světě, stejně jako mezi
 příslušnými výzkumnými a inovačními společenstvími. Zapojení
 občanů a průmyslu, podpora procesů sociálních a
 technologických inovací, povzbuzování k inteligentní a participativní
 veřejné správě, stejně jako podpora politiky založené na
 důkazech, to vše se bude systematicky uskutečňovat, aby se
 zvýšil význam všech těchto činností pro tvůrce politik, sociální
 a ekonomické aktéry a občany. V tomto ohledu budou výzkum a inovace
 předpokladem konkurenceschopnosti evropských průmyslových
 odvětví a služeb, zejména v oblastech bezpečnosti, digitálního
 rozvoje a ochrany soukromí.
 Financování ze strany Unie v rámci této
 výzvy tak podpoří rozvoj, provádění a přizpůsobení hlavních
 politik Unie, zejména priorit strategie Evropa 2020 pro inteligentní a
 udržitelný růst podporující začlenění, společné
 zahraniční a bezpečnostní politiky a strategie vnitřní
 bezpečnosti Unie, včetně politik týkajících se předcházení
 katastrofám a reakcí na ně. Bude se usilovat o koordinaci s přímými
 akcemi Společného výzkumného střediska.
 6.3. Hlavní rysy činností
 6.3.1. Společnosti podporující
 začlenění
 Záměrem je napomoci rozvoji solidarity,
 sociálního, ekonomického a politického začlenění a pozitivní
 mezikulturní dynamiky v Evropě a s mezinárodními partnery
 prostřednictvím nejmodernějších vědeckých prostředků a
 mezioborovosti, technologických zlepšení a organizačních inovací.
 V tomto ohledu může hrát významnou úlohu výzkum v humanitních
 vědách. Výzkum podpoří tvůrce politik při navrhování
 politik, které bojují s chudobou a brání rozvoji různých forem rozdělení,
 diskriminace a nerovnosti, jako jsou nerovnosti mezi ženami a muži nebo
 digitální či inovační propast, a to v evropských
 společnostech i ve vztahu k dalším světovým regionům.
 Zejména ovlivní provádění a přizpůsobení strategie Evropa 2020 a
 obecnou vnější činnost Unie. Přijmou se zvláštní
 opatření k odhalení excelence v méně rozvinutých regionech,
 čímž se rozšíří účast v programu Horizont 2020.
 Činnosti se zaměří na:
 a) prosazování inteligentního a
 udržitelného růstu podporujícího začlenění;
 b) budování odolných společností
 podporujících začlenění v Evropě;
 c) posílení role Evropy jakožto
 globálního hráče;
 d) odstranění rozdílů
 v oblasti výzkumu a inovací v Evropě.
 6.3.2. Inovativní společnosti
 Záměrem je napomoci rozvoji inovativních
 společností a politik v Evropě prostřednictvím zapojení
 občanů, podniků a uživatelů do výzkumu a inovací a podpory
 koordinovaných výzkumných a inovativních politik v kontextu globalizace.
 Zvláštní podpory se dostane rozvoji EVP a rozvoji rámcových podmínek pro
 inovace.
 Činnosti
 se zaměří na:
 a) posílení datové základny a podporu
 iniciativy Unie inovací a EVP;
 b) průzkum nových forem inovací
 včetně sociálních inovací a kreativity;
 c) zajištění společenského
 zapojení do výzkumu a inovací;
 d) podporu soudržné a účinné spolupráce
 se třetími zeměmi.
 6.3.3. Bezpečné společnosti
 Záměrem je podpořit politiky Unie
 pro vnitřní a vnější bezpečnost a zajistit kybernetickou
 bezpečnost, důvěru a soukromí v rámci jednotného
 digitálního trhu a zároveň zlepšit konkurenceschopnost odvětví
 bezpečnosti, IKT a služeb v Unii. Toho se dosáhne vývojem
 inovativních technologií a řešení, které se zaměřují na
 bezpečnostní nedostatky a vedou k prevenci bezpečnostních
 hrozeb. Tyto cílevědomé akce začlení požadavky různých
 konečných uživatelů (občanů, podniků a správ
 včetně vnitrostátních a mezinárodních orgánů, civilní ochrany,
 orgánů pro prosazování práva, pohraniční stráže atd.) tak,


text:
aby se
 bral ohled na vývoj bezpečnostních hrozeb a ochrany soukromí a nezbytné
 společenské aspekty.
 Činnosti se zaměří na:
 a) boj proti trestné činnosti a
 terorismu;
 b) posílení bezpečnosti
 prostřednictvím správy hranic;
 c) zajištění kybernetické
 bezpečnosti;
 d) zvýšení odolnosti Evropy
 vůči krizím a katastrofám;
 e) zajištění soukromí a svobody na
 internetu a posílení společenského rozměru bezpečnosti.
 ČÁST IV
 Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC)
 1. Specifický cíl
 Specifickým cílem je poskytnout politikám
 Unie vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníky a
 současně pružně reagovat na nové požadavky politiky.
 2. Odůvodnění a přidaná
 hodnota Unie
 Unie stanovila ambiciózní politický program
 pro období do roku 2020, který se zabývá souborem složitých a vzájemně
 propojených úkolů, jako je udržitelné řízení zdrojů a
 konkurenceschopnost. Aby se tyto úkoly úspěšně splnily, jsou nutní
 solidní vědecké důkazy, které se dotýkají různých vědeckých
 oborů a umožňují řádné posouzení možností politiky. JRC, které
 dále posílí svou úlohu vědecké služby pro tvorbu politik Unie, bude
 poskytovat potřebnou vědeckou a technickou podporu ve všech fázích
 cyklu tvorby politiky od jejího vzniku po provádění a posuzování. Za tímto
 účelem jasně zaměří svůj výzkum na politické priority
 Unie a zároveň posílí průřezové kompetence. Nezávislost JRC na
 zvláštních zájmech, ať už soukromých či národních, v kombinaci
 s jeho vědecko-technickou referenční rolí, mu umožňuje
 usnadňovat nutné hledání shody mezi zúčastněnými stranami a
 tvůrci politik. Členské státy a občané Unie mají z výzkumu
 JRC prospěch, nejviditelněji v oblastech, jako je zdraví a
 ochrana spotřebitele, životní prostředí, bezpečnost a
 zabezpečení a řízení krizí a katastrof.
 JRC je nedílnou součástí EVP a bude
 nadále aktivně podporovat jeho fungování prostřednictvím úzké
 spolupráce se svými protějšky a zúčastněnými stranami,
 otevřením přístupu ke svým zařízením a prostřednictvím
 odborné přípravy výzkumných pracovníků. To také podpoří
 integraci nových členských států a přidružených zemí; pro
 ně bude JRC nadále poskytovat specializované kurzy odborné přípravy o
 vědecko-technickém základě souboru právních předpisů Unie.
 JRC vytvoří vazby za účelem koordinace s příslušnými
 dalšími specifickými cíli programu Horizont 2020. Jako doplněk svých
 přímých akcí a za účelem další integrace a vytváření sítí
 v EVP se JRC může účastnit také nepřímých akcí a
 koordinačních nástrojů programu Horizont 2020 v oblastech, kde
 má příslušné odborné znalosti pro vytváření přidané hodnoty.
 3. Hlavní rysy činností
 Činnosti JRC v programu „Horizont
 2020“ se zaměří na priority politiky Unie a na společenské
 výzvy, kterými se zabývají; tyto činnosti jsou v souladu se strategií
 Evropa 2020 a jejími hlavními cíli inteligentního a udržitelného růstu
 podporujícího začlenění a s agendami „bezpečnost a
 občanství“ a „globální Evropa“.
 Oblastmi klíčových kompetencí JRC budou
 energetika, doprava, životní prostředí a změna klimatu,
 zemědělství a zajišťování potravin, zdraví a ochrana
 spotřebitele, informační a komunikační technologie,
 referenční materiály a bezpečnost a zabezpečení
 (včetně jaderné oblasti v programu Euratomu).
 Tyto oblasti
 kompetencí budou výrazně posíleny kapacitami k řešení úplného
 politického cyklu a k posuzování možností politiky. To zahrnuje posílení
 kapacit v těchto oblastech:
 a) předvídání a prognózy – aktivní
 strategické informace týkající se trendů a událostí ve vědě,
 technologiích a společnosti a jejich možných důsledků pro
 veřejnou politiku;
 b) ekonomie


text:
– pro integrovanou službu
 zahrnující jak vědecko-technické, tak makroekonomické aspekty;
 c) modelování – soustředění
 se na udržitelnost a ekonomii a snížení závislosti Komise na vnějších
 dodavatelích, pokud jde o zásadní analýzy scénářů;
 d) analýza politik – s cílem
 umožnit meziodvětvové zkoumání možností politiky;
 e) posuzování dopadů – poskytování
 vědeckých důkazů na podporu možností politiky.
 JRC nadále usiluje o excelenci ve výzkumu jako
 základ pro důvěryhodnou a silnou vědecko-technickou podporu
 politiky. Za tímto účelem posílí spolupráci s evropskými a
 mezinárodními partnery, mj. účastí na nepřímých akcích. Provede také
 předběžný výzkum a bude selektivně budovat kompetence
 v nově vznikajících oblastech souvisejících s politikami.
 JRC se zaměří na tyto oblasti:
 3.1 Vynikající věda
 Provádění výzkumu za
 účelem posílení vědecké důkazní základny pro tvorbu politik a
 posuzování nově vznikajících oblastí vědy a technologie, mimo jiné
 prostřednictvím programu předběžného výzkumu.
 3.2 Vedoucí postavení
 v průmyslu
 Příspěvek
 k evropské konkurenceschopnosti prostřednictvím podpory procesu
 normalizace a norem pomocí prenormativního výzkumu, vypracovávání
 referenčních materiálů a měření a harmonizace metodik
 v pěti ústředních oblastech (energetika, doprava, Digitální
 agenda, zabezpečení a bezpečnost, ochrana spotřebitele).
 Posuzování bezpečnosti nových technologií v oblastech, jako je energetika
 a doprava či zdraví a ochrana spotřebitele. Příspěvek
 k usnadnění využívání, normalizace a validace vesmírných technologií
 a údajů, zejména za účelem zvládnutí společenských výzev.
 3.3 Společenské výzvy
 a) Zdraví, demografická změna a
 dobré životní podmínky
 Příspěvek ke zdraví a ochraně
 spotřebitele prostřednictvím vědecké a technické podpory
 v oblastech, jako jsou potraviny, krmivo, spotřební zboží, životní
 prostředí a zdraví, diagnostické a screeningové postupy v oblasti
 zdraví a výživa a strava.
 b) Zajišťování potravin,
 udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a
 biohospodářství
 Podpora přípravy, provádění a sledování
 evropských zemědělských a rybářských politik včetně bezpečnosti
 a zajišťování potravin a rozvoje biohospodářství např.
 prostřednictvím prognóz produkce plodin, technických a
 sociálně-ekonomických analýz a modelování.
 c) Bezpečná, čistá a
 účinná energie
 Podpora cíle 20-20-20 v oblasti klimatu a
 energetiky výzkumem technologických a ekonomických aspektů dodávek
 energie, účinnosti, nízkouhlíkových technologií,
 energetických/elektrických přenosových soustav.
 d) Inteligentní, ekologická a
 integrovaná doprava
 Podpora politiky Unie pro udržitelnou,
 bezpečnou a zabezpečenou mobilitu osob a zboží
 prostřednictvím laboratorních studií, přístupů založených na
 modelování a monitorování, včetně nízkouhlíkových technologií pro
 dopravu, jako jsou elektrifikace, čistá a účinná vozidla a
 alternativní paliva, a inteligentních systémů mobility.
 e) Oblast klimatu, účinné
 využívání zdrojů a suroviny
 Zkoumání meziodvětvových výzev udržitelného
 hospodaření s přírodními zdroji prostřednictvím sledování
 klíčových environmentálních proměnných a vývoje rámce pro integrované
 modelování pro posuzování udržitelnosti.
 Podpora účinného využívání zdrojů,
 snižování emisí a udržitelných dodávek surovin prostřednictvím
 integrovaných sociálních, environmentálních a ekonomických posouzení
 čistých výrobních procesů, technologií, produktů a služeb.
 Podpora cílů rozvojové politiky Unie
 prostřednictvím výzkumu, který pomůže zajistit dostatečné
 dodávky nejdůležitějších zdrojů se zaměřením na
 sledování parametrů týkajících se životního prostředí a zdrojů,
 na analýzy týkající se bezpečnosti a zajišťování potravin a na
 přenos znalostí.
 f) Inovativní a bezpečné
 společnosti podporující začlenění
 Příspěvek k provádění
 iniciativy Unie inovací a jeho sledování prostřednictvím
 makroekonomických analýz hybných sil a překážek výzkumu a inovací a
 prostřednictvím vývoje metodik, srovnávacích přehledů a
 ukazatelů.
 Podpora Evropského výzkumného prostoru (EVP)
 sledováním jeho fungování a analyzováním


text:
hybných sil a překážek
 některých z jeho hlavních prvků a vytvářením výzkumných
 sítí, odbornou přípravou, otevíráním zařízení a databází JRC
 uživatelům v členských státech a kandidátských a přidružených
 zemích.
 Příspěvek k hlavním cílům
 Digitální agendy pomocí kvalitativních a kvantitativních analýz
 hospodářských a sociálních aspektů (digitální ekonomika, digitální
 společnost, digitální žití).
 Podpora vnitřní bezpečnosti a
 zabezpečení prostřednictvím určení a posouzení zranitelnosti
 nejdůležitějších infrastruktur jako podstatných složek
 společenských funkcí a prostřednictvím posouzení provozní výkonnosti
 technologií spojených s digitální identitou; řešení celosvětových
 bezpečnostních výzev včetně nově vznikajících a
 hybridních hrozeb prostřednictvím vývoje vyspělých nástrojů pro
 získávání a analýzu informací, jakož i pro řízení krizí.
 Podpora kapacity Unie pro zvládání
 přírodních a člověkem způsobených katastrof posílením
 sledování infrastruktur a rozvojem globálních informačních systémů
 včasného varování a řízení rizik zohledňujících větší
 počet nebezpečí, a to za využití družicových systémů pro
 pozorování Země.
 ČÁST V
 Evropský inovační a technologický institut (EIT)
 1. Specifický cíl
 Specifickým cílem je integrovat znalostní
 trojúhelník výzkumu, inovací a vzdělávání, a tím posílit inovační
 kapacitu Unie a řešit společenské výzvy.
 V Evropě existuje řada
 strukturálních nedostatků, pokud jde o inovační kapacitu a schopnost
 realizovat nové služby, výrobky a procesy. K hlavním problémům
 v této oblasti patří poměrně slabé výsledky Evropy
 v získávání a udržování talentovaných lidí, nedostatečné využití
 současných silných stránek výzkumu pro vytváření hospodářských a
 sociálních hodnot, nízká úroveň podnikatelské činnosti,
 nedostatečný rozsah zdrojů v pólech excelence neumožňující
 soutěžit celosvětově a přílišný počet překážek
 spolupráce ve znalostním trojúhelníku vyššího vzdělávání, výzkumu a podnikání
 na evropské úrovni.
 2. Odůvodnění a přidaná
 hodnota Unie
 Má-li být Evropa schopna soutěžit
 v mezinárodním měřítku, musí být tyto strukturální nedostatky
 překonány. Výše uvedené aspekty jsou společné všem členským
 státům a ovlivňují inovační kapacitu Unie jako celku.
 EIT bude tyto problémy řešit
 prostřednictvím podpory strukturálních změn v evropském
 inovačním prostředí. Bude postupovat cestou podpory integrace vyššího
 vzdělávání, výzkumu a inovací na nejvyšší úrovni, čímž bude
 vytvářet nová prostředí příznivá pro inovace, a cestou
 prosazování a podpory nové generace podnikavých lidí. Přitom bude EIT
 v plné míře přispívat k realizaci cílů strategie
 Evropa 2020 a zejména stěžejních iniciativ Unie inovací a Mládež
 v pohybu.
 Propojení vzdělávání a podnikání
 s výzkumem a inovacemi
 Zvláštním rysem EIT je propojení
 vzdělávání a podnikání s výzkumem a inovacemi jakožto
 článků jediného inovačního řetězce v celé Unii i
 za jejími hranicemi.
 Obchodní logika a přístup
 zaměřený na výsledky
 EIT prostřednictvím svých znalostních a
 inovačních společenství funguje v souladu s obchodní
 logikou. Nezbytným předpokladem je pevné vedení: každé znalostní a
 inovační společenství řídí výkonný ředitel. Partneři
 znalostního a inovačního společenství jsou zastoupeni jedinými
 právními subjekty za účelem jednoduššího rozhodování. Znalostní a
 inovační společenství musí každoročně připravovat
 obchodní plány, včetně ambiciózního portfolia činností od
 vzdělávání po zakládání podniků, s jasnými cíli a výstupy, které
 usilují jak o dopad na trh, tak o společenský dopad. Stávající pravidla
 pro účast, hodnocení a sledování znalostních a inovačních
 společenství umožňují rychlá a praktická rozhodnutí.
 Překonání
 roztříštěnosti pomocí dlouhodobých integrovaných partnerství
 Znalostní a inovační společenství
 EIT jsou vysoce integrované podniky, které sdružují partnery
 z průmyslu, vyššího vzdělávání, výzkumu a technologických


text:
ústavů, kteří jsou známi svou excelencí. Znalostní a inovační
 společenství umožňují partnerům světové úrovně
 spojovat se v nových přeshraničních uspořádáních,
 optimalizovat stávající zdroje a otevírat přístup k novým obchodním
 příležitostem skrze nové hodnotové řetězce, a reagovat tak na
 výzvy s vyšším rizikem a většího rozsahu.
 Péče o hlavní bohatství v oblasti
 inovací v Evropě: její vysoce talentované lidi
 Talent je hlavní složkou inovací. EIT se stará
 o lidi a interakce mezi nimi tak, že jádrem svého inovačního modelu
 činí studenty, výzkumné pracovníky a podnikatele. EIT bude vytvářet
 podnikatelskou a kreativní kulturu a poskytovat mezioborové vzdělání
 talentovaným lidem prostřednictvím magisterských titulů
 a titulů PhD pod značkou EIT, ze kterých by se měla stát
 mezinárodně uznávaná známka excelence. Přitom EIT výrazně
 podporuje mobilitu v rámci znalostního trojúhelníku.
 3. Hlavní rysy činností
 EIT působí především, ale nikoli
 výlučně prostřednictvím znalostních a inovačních
 společenství v oblastech společenských výzev, které jsou velmi
 významné pro společnou budoucnost Evropy. Znalostní a inovační
 společenství mají sice značnou míru samostatnosti při
 určování vlastních strategií a činností, ale řada inovativní
 prvků je společná všem těmto společenstvím. EIT bude navíc
 svůj dopad zesilovat zpřístupňováním zkušeností
 z těchto společenství po celé Unii a aktivním pěstováním nové
 kultury sdílení znalostí.
 a) Přenos a využití činností
 v oblasti vyššího vzdělávání, výzkumu a inovací pro zakládání nových
 podniků
 EIT se zaměří na uvolnění
 inovačního potenciálu lidí a na využití jejich nápadů bez ohledu na
 jejich místo v inovačním řetězci. Tím EIT rovněž
 pomůže řešit „evropský paradox“ – že stávající vynikající výzkum
 zdaleka není plně využíván. Přitom EIT pomůže při
 uvádění nápadů na trh. Zejména prostřednictvím svých znalostních
 a inovačních společenství a svého zaměření na rozvoj
 podnikatelského myšlení bude vytvářet nové podnikatelské příležitosti
 ve formě zakládání podniků a osamostatňování podniků, ale
 také v rámci stávajícího průmyslu.
 b) Špičkový výzkum
 zaměřený na inovace v oblastech hlavního hospodářského a
 společenského zájmu
 Strategie a činnosti EIT budou vedeny
 zaměřením na společenské výzvy, které jsou nanejvýše
 důležité pro budoucnost, jako je změna klimatu nebo udržitelná výroba
 energie. EIT bude řešit hlavní společenské výzvy komplexním
 způsobem, a bude tak podporovat mezioborové a víceoborové přístupy a
 pomůže soustředit výzkumné úsilí partnerů znalostních a
 inovačních společenství.
 c) Rozvoj talentovaných,
 kvalifikovaných a podnikavých lidí pomocí vzdělávání a odborné
 přípravy
 EIT plně integruje vzdělávání a odbornou
 přípravu ve všech fázích profesní dráhy a rozvíjí nové a inovativní
 vzdělávací programy, aby reagoval na potřebu nových profilů
 danou složitými společenskými a ekonomickými výzvami. Za tímto účelem
 bude EIT hrát klíčovou roli, pokud jde o podporu uznávání nových
 titulů a diplomů v členských státech.
 EIT bude také hrát zásadní roli při
 upřesňování pojmu „podnikání“ prostřednictvím svých
 vzdělávacích programů, které podporují podnikání v kontextu
 náročném na znalosti, přičemž staví na inovativním výzkumu a
 přispívají k řešením velkého společenského významu.
 d) Šíření osvědčených
 postupů a systémové sdílení znalostí
 Záměrem EIT je zavádět jako první nové
 přístupy v inovacích a vytvořit společnou kulturu inovací a
 přenosu znalostí, mimo jiné sdílením rozmanitých zkušeností svých
 znalostních a inovačních společenství prostřednictvím
 různých mechanismů pro jejich šíření, jako je platforma
 zúčastněných stran a doktorandský studijní


text:
program.
 e) Mezinárodní rozměr
 EIT si je ve své činnosti vědom
 celosvětového kontextu, ve kterém působí a podílí se na navazování
 vztahů s klíčovými mezinárodními partnery. Rozšiřováním
 středisek excelence prostřednictvím znalostních a inovačních
 společenství a podporou nových vzdělávacích příležitostí bude
 usilovat o zvýšení přitažlivosti Evropy pro talentované lidi ze
 zahraničí.
 f) Zesílení celoevropského dopadu
 pomocí inovačního modelu financování
 EIT významně přispěje
 k realizaci cílů stanovených v programu Horizont 2020, zejména
 tím, že bude společenské výzvy řešit způsobem, který doplní
 další iniciativy v těchto oblastech. Bude zkoušet nové a zjednodušené
 přístupy k financování a řízení, a sehraje tak průkopnickou
 roli v evropském inovačním prostředí. Jeho přístup
 k financování bude pevně postaven na silném pákovém efektu
 s mobilizací veřejných i soukromých finančních
 prostředků. Kromě toho bude používat zcela nové prostředky
 cílené podpory jednotlivých činností pomocí nadace EIT.
 g) Propojení regionálního rozvoje
 s evropskými příležitostmi
 Prostřednictvím znalostních a inovačních
 společenství a jejich center společného umístění, tedy
 středisek excelence, která sdružují partnery z vyššího
 vzdělávání, výzkumu a podnikání v dané zeměpisné oblasti, bude
 EIT napojen také na regionální politiku. Zajistí zejména lepší propojení mezi
 institucemi vyššího vzdělávání a inovacemi a růstem na regionální úrovni
 v rámci regionálních a vnitrostátních strategií pro inteligentní
 specializaci. Tímto způsobem přispěje k naplnění
 cílů politiky soudržnosti Unie.
 PŘÍLOHA II
 Rozdělení rozpočtu
 Orientační rozdělení pro program
 Horizont 2020 je následující (v milionech EUR):
 I. Vynikající věda, z toho: || 27 818
 1. Evropská rada pro výzkum || 15 008
 2. Budoucí a vznikající technologie || 3 505
 3. Akce „Marie Curie“ týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje || 6 503
 4. Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) || 2 802
 II. Vedoucí postavení v průmyslu, z toho: || 20 280
 1. Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích* || 15 580 z toho 500 pro EIT
 2. Přístup k rizikovému financování** || 4 000
 3. Inovace v MSP || 700
 III. Společenské výzvy, z toho: || 35 888
 1. Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky || 9 077 z toho 292 pro EIT
 2. Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství || 4 694 z toho 150 pro EIT
 3. Bezpečná, čistá a účinná energie || 6 537 z toho 210 pro EIT
 4. Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava || 7 690 z toho 247 pro EIT
 5. Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny || 3 573 z toho 115 pro EIT
 6. Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění || 4 317 z toho 138 pro EIT
 Evropský inovační a technologický institut (EIT) || 1 542 + 1 652***
 Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska || 2 212
 CELKEM || 87 740
 * Včetně 8
 975 milionů EUR na informační a komunikační technologie (IKT), z toho
 1 795 milionů EUR na fotoniku a mikro- a nanoelektroniku, 4 293 milionů
 EUR na nanotechnologie, vyspělé materiály a vyspělou výrobu a
 zpracování, 575 milionů EUR na biotechnologii a 1 737 milionů EUR na
 oblast vesmíru. V důsledku toho je na podporu klíčových
 technologií k dispozici 6


text:
663 milionů EUR.
 ** Přibližně
 1 131 milionů EUR z této částky půjde zřejmě na
 provádění projektů Strategického plánu pro energetické technologie
 (plán SET). Zhruba třetina této částky může být použita pro MSP.
 *** Celková částka
 bude poskytnuta v přídělech podle čl. 6 odst. 3. Druhý
 příděl ve výši 1 652 milionů EUR se orientačně a
 s výhradou přezkumu podle čl. 26 odst. 1 poskytne poměrným
 dílem z rozpočtu na společenské výzvy a vedoucí postavení v základních
 a průmyslových technologiích.
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 1.2. Příslušné oblasti politik podle
 členění ABM/ABB
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 1.4. Cíle
 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7. Předpokládaný způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2. Systém řízení a kontroly
 2.3. Opatření k zamezení podvodů a
 nesrovnalostí
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
 NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a
 dotčené výdajové rozpočtové linie
 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky
 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5. Příspěvky třetích stran
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ
 RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název
 návrhu/podnětu
 Horizont
 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020)
 1.2. Příslušné
 oblasti politik podle členění ABM/ABB[40]
 -
 08 – Výzkum a inovace
 -
 09 – Informační společnost a média
 -
 02 – Podniky a průmysl
 -
 05 – Zemědělství
 -
 32 – Energetika
 -
 06 – Mobilita a doprava
 -
 15 – Vzdělávání a kultura
 -
 07 – Životní prostředí a oblast klimatu
 -
 10 – Společné výzkumné středisko
 1.3. Povaha
 návrhu/podnětu
 ý Návrh/podnět
 se týká nové akce
 ̈ Návrh/podnět se týká nové akce
 následující po pilotním projektu / přípravné akci[41]
 ̈ Návrh/podnět se
 týká prodloužení stávající akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4. Cíle
 1.4.1. Víceleté
 strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
 Horizont 2020
 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) (dále jen „program
 Horizont 2020“) přispěje k realizaci strategie
 Evropa 2020, včetně dokončení Evropského výzkumného
 prostoru, prostřednictvím podpory inteligentního a udržitelného růstu
 podporujícího začlenění.
 –
 Inteligentní růst – rozvinout hospodářství založené na znalostech a
 inovacích (provádění stěžejní iniciativy Unie inovací).
 –
 Udržitelný růst – podporovat ekologičtější a
 konkurenceschopnější hospodářství, které účinněji využívá
 zdroje.
 –
 Růst podporující začlenění – podpořit ekonomiku
 s vysokou zaměstnaností, jež se bude vyznačovat ekonomickou,
 sociální a územní soudržností.
 1.4.2. Specifické
 cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 -
 Část I: priorita „vynikající věda“
 -
 Část II: priorita „vedoucí postavení v průmyslu“
 -
 Část III: priorita „společenské výzvy“
 -
 Část IV: nejaderné přímé akce Společného výzkumného
 střediska
 -
 Část V: „integrace znalostního trojúhelníku“ (Evropský inovační a
 technologický institut)
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 -
 08 – Výzkum a inovace
 -
 09 – Informační společnost a média
 -
 02 – Podniky a průmysl
 -
 05 – Zemědělství
 -
 32 – Energetika
 -
 06 – Mobilita a doprava
 -
 15 – Vzdělávání a kultura
 -
 07 – Životní prostředí a oblast klimatu
 -
 10 – Společné


text:
výzkumné středisko
 1.4.3. Očekávané
 výsledky a dopady
 Upřesněte
 účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
 skupiny.
 Odhaduje
 se, že do roku 2030 vytvoří program Horizont 2020 navíc 0,92 procenta HDP,
 1,37 procenta vývozu, –0,15 procenta dovozu a 0,40 procenta zaměstnanosti.
 Další
 informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
 Komise o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
 legislativní návrh.
 1.4.4. Ukazatele
 výsledků a dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
 sledovat.
 V následující
 tabulce je pro obecné a specifické cíle programu Horizont 2020 uveden
 omezený počet klíčových ukazatelů pro posuzování výsledků a
 dopadů.
 Pro
 zachycení různých druhů výsledků a dopadů různých
 konkrétních činností budou použity další ukazatele, včetně
 nově vypracovaných ukazatelů.
 Obecný
 cíl:
 Přispět
 k realizaci cílů strategie Evropa 2020 a k dokončení
 Evropského výzkumného prostoru
 -
 Cíl strategie Evropa 2020 pro VaV (3 % HDP)
 Současný
 stav: 2,01 % HDP (EU-27, 2009)
 Cíl: 3 %
 HDP (2020)
 -
 Hlavní ukazatel pro inovace strategie Evropa 2020
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: významná
 váha rychle rostoucích inovativních podniků v hospodářství
 Část I: priorita „vynikající věda“
 Specifické cíle
 * Evropská
 rada pro výzkum
 -
 Podíl publikací z projektů financovaných ERV, které patří do
 1 % nejcitovanějších
 Současný
 stav: 0,8 % (publikace EU od roku 2004 do roku 2006, citovanost
 do roku 2008)
 Cíl: 1,6
 % (publikace ERV, 2014–2020)
 -
 Počet politických opatření orgánů a vnitrostátních/regionálních
 politických opatření inspirovaných financováním ERV
 Současný
 stav: 20 (odhad pro období 2007–2013)
 Cíl: 100
 (2014–2020)
 * Budoucí
 a vznikající technologie
 -
 Publikace ve vysoce impaktovaných recenzovaných časopisech
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: 25
 publikací na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
 -
 Patentové přihlášky v oblasti budoucích a vznikajících technologií
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: 1
 patentová přihláška na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
 * Akce
 „Marie Curie“ týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního
 rozvoje
 -
 Meziodvětvový a přeshraniční pohyb výzkumných pracovníků
 včetně doktorandů
 Současný
 stav: 50 000, přibl. 20 % doktorandů (2007–2013)
 Cíl: 65 000,
 přibl. 40 % doktorandů (2014–2020)
 * Evropské
 výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur)
 -
 Výzkumné infrastruktury, které jsou díky podpoře ze strany Unie
 zpřístupněny všem výzkumným pracovníkům v Evropě i
 mimo ni
 Současný
 stav: 650 (2012)
 Cíl: 1000
 (2020)
 Část II: priorita „vedoucí postavení v průmyslu“
 Specifické cíle
 * Vedoucí
 postavení v základních a průmyslových technologiích (IKT,
 nanotechnologie, vyspělé materiály, biotechnologie, vyspělá výroba a
 vesmír)
 -
 Počet přijatých patentových přihlášek v oblasti
 různých základních a průmyslových technologií
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: 3
 patentové přihlášky na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
 - Přístup
 k rizikovému financování
 -
 Celkové investice mobilizované prostřednictvím dluhového financování a
 investic rizikového kapitálu
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: celkové
 investice ve výši 100 milionů EUR na vynaložený příspěvek Unie
 ve výši 10 milionů EUR (2014–2020)
 * Inovace
 v MSP
 -
 Podíl účastnických MSP zavádějících inovace, které jsou nové pro
 danou společnost nebo pro trh (v období projektu plus tři roky)
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: 50
 %
 Část III: priorita „společenské výzvy“
 Specifické cíle
 U
 každé výzvy se bude pokrok posuzovat


text:
podle příspěvku k realizaci
 níže uvedených specifických cílů, které jsou podrobně popsány
 v příloze I programu Horizont 2020 spolu s popisem
 podstatného pokroku nutného k vyřešení výzev a s popisem
 ukazatelů s významem pro politiku.
 -
 Zlepšení celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek pro všechny.
 -
 Zajištění dostatečného zásobování bezpečnými a vysoce kvalitními
 potravinami a dalšími biologickými výrobky prostřednictvím rozvoje
 produktivních systémů prvovýroby účinně využívajících zdroje i
 podpory souvisejících ekosystémových služeb, a to vedle konkurenceschopných a
 nízkouhlíkových dodavatelských řetězců.
 -
 Uskutečnění přechodu na spolehlivý, udržitelný a
 konkurenceschopný energetický systém v situaci rostoucího nedostatku
 zdrojů, zvyšující se energetické potřeby a změny klimatu.
 -
 Dosažení evropského systému dopravy, který účinně využívá zdroje a je
 šetrný k životnímu prostředí, bezpečný a bezproblémový, ve
 prospěch občanů, hospodářství a společnosti.
 -
 Dosažení hospodářství účinně využívajícího zdroje a odolného
 vůči změně klimatu a udržitelných dodávek surovin za
 účelem uspokojení potřeb rostoucí celosvětové populace
 v rámci udržitelných limitů přírodních zdrojů naší planety.
 -
 Pomoc při rozvoji inovativních a bezpečných evropských
 společností podporujících začlenění v kontextu nebývalých
 proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti.
 Dále
 se použijí dodatečné ukazatele výkonnosti:
 - Publikace ve vysoce impaktovaných recenzovaných
 časopisech v oblasti různých společenských výzev
 Současný
 stav: nový přístup (u sedmého rámcového programu (2007–2010)
 šlo celkem o 8 149 publikací – předběžný údaj)
 Cíl: průměrně
 20 publikací na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
 -
 Patentové přihlášky v oblasti různých společenských výzev
 Současný stav: 153 (zvláštní program
 „Spolupráce“ v rámci sedmého rámcového programu, 2007–2010,
 předběžný údaj)
 Cíl: průměrně
 2 patentové přihlášky na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
 -
 Počet právních předpisů Unie odkazujících na podporované
 činnosti v oblasti různých společenských výzev
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: průměrně
 1 na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
 Část IV: nejaderné přímé akce Společného výzkumného
 střediska
 Poskytnout
 politikám Unie vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníky
 -
 Počet výskytů hmatatelných konkrétních dopadů technické a
 vědecké podpory politiky, kterou poskytuje Společné výzkumné
 středisko, na evropské politiky
 Současný
 stav: 175 (2010)
 Cíl: 230
 (2020)
 -
 Počet recenzovaných odborných publikací
 Současný
 stav: 430 (2010)
 Cíl: 500
 (2020)
 Část V: „integrace znalostního trojúhelníku“
 (Evropský inovační a technologický institut)
 -
 Organizace z vysokých škol, podnikové sféry a výzkumu, které jsou
 začleněny do znalostních a inovačních společenství
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: 540
 (2020)
 -
 Spolupráce v rámci znalostního trojúhelníku, jež vede k vývoji
 inovačních výrobků a postupů
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: 600
 nově založených nebo osamostatněných podniků vytvořených
 studenty / výzkumnými pracovníky / profesory, kteří jsou zapojeni do
 znalostních a inovačních společenství;
 6 000 inovací ve stávajících podnicích, které vyvinuli studenti / výzkumní
 pracovníci / profesoři ze znalostních a inovačních společenství
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.5.1. Potřeby,
 které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 -
 Zlepšit příspěvek výzkumu a inovací k vyřešení hlavních
 společenských výzev.
 -
 Zlepšit průmyslovou konkurenceschopnost Evropy prostřednictvím
 podpory vedoucího postavení v oblasti technologií a uvádění dobrých
 nápadů na trh.
 -
 Posílit vědeckou základnu v Evropě.
 -
 Dosáhnout Evropského výzkumného prostoru a zvýšit jeho efektivitu
 (průřezové cíle).
 Další
 informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
 Komise


text:
o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
 legislativní návrh.
 1.5.2. Přidaná
 hodnota ze zapojení EU
 Existuje
 jasný argument pro veřejnou intervenci při řešení problémů
 uvedených v bodu 1.5.1 výše. Samotné trhy nezajistí vedoucí postavení
 Evropy v novém technologicko-ekonomickém paradigmatu. Bude třeba
 rozsáhlé veřejné intervence prostřednictvím opatření jak na
 straně nabídky, tak na straně poptávky, aby se překonala selhání
 trhu spojená se systémovými změnami základních technologií.
 Samotné
 členské státy nicméně nebudou schopné potřebnou veřejnou
 intervenci provést. Jejich investice do výzkumu a inovací jsou
 poměrně nízké, roztříštěné a vyznačují se
 neefektivitou – což je klíčová překážka v případě
 systémových technologických změn. Pro samotné členské státy je
 obtížné, aby urychlily technologický rozvoj v dostatečně širokém
 souboru technologií, nebo aby vyřešily absenci nadnárodní koordinace.
 Jak
 je zdůrazněno v návrhu příštího víceletého finančního
 rámce, Unie je dobře připravena poskytnout přidanou hodnotu tím,
 že bude rozsáhle investovat do hraničního základního výzkumu, cíleného
 aplikovaného VaV a do souvisejícího vzdělávání, odborné přípravy a
 infrastruktur, které přispějí ke zlepšení naší výkonnosti
 v tematicky zaměřeném VaV a základních technologiích, dále tím,
 že podpoří úsilí podniků o využití výsledků výzkumu a jejich
 přeměnu na prodejné výrobky, procesy a služby, a tím, že bude
 podněcovat zavádění těchto inovací. Řadu
 přeshraničních akcí – týkajících se koordinace vnitrostátního
 financování výzkumu, celounijní soutěže o financování výzkumu, mobility a
 odborné přípravy výzkumných pracovníků, koordinace výzkumných
 infrastruktur, nadnárodní spolupráce ve výzkumu a inovacích a podpory inovací –
 lze nejefektivněji a nejúčelněji zorganizovat na evropské
 úrovni. Důkazy z hodnocení ex post
 přesvědčivě ukazují, že unijní programy pro výzkum a
 inovace podporují výzkum a další činnosti, které mají velký strategický
 význam pro účastníky a které by se bez podpory ze strany Unie jednoduše
 neuskutečnily. Jinými slovy: podporu na úrovni Unie nelze ničím
 nahradit.
 Důkazy
 také svědčí o evropské přidané hodnotě akcí na podporu
 politiky, která vyplývá ze sdružování znalostí a zkušeností z různých
 kontextů, z podpory srovnávání nástrojů inovační politiky a
 zkušeností mezi zeměmi a z možnosti určovat, prosazovat a
 zkoušet osvědčené postupy z co největší oblasti.
 Přímé
 akce Společného výzkumného střediska (JRC) poskytují evropskou
 přidanou hodnotu díky svému jedinečnému evropskému rozměru. Tyto
 přínosy sahají od uspokojení potřeby Komise mít interní přístup
 k vědeckým důkazům nezávislým na národních a soukromých
 zájmech po přímé přínosy pro občany Unie prostřednictvím
 příspěvků k politikám, které vedou ke zlepšení
 hospodářských, environmentálních a sociálních podmínek.
 Další
 informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
 Komise o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
 legislativní návrh.
 1.5.3. Závěry
 vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Program
 staví na zkušenostech nashromážděných z minulých rámcových
 programů pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, programu pro
 konkurenceschopnost a inovace a Evropského inovačního a technologického
 institutu (EIT).
 Za
 období několika desetiletí programy Unie:
 – úspěšně zapojily
 nejlepší výzkumné pracovníky a ústavy v Evropě;
 –
 měly rozsáhlé strukturální účinky, vědecké, technologické a
 inovativní dopady, mikroekonomické přínosy a následné makroekonomické,
 sociální a environmentální dopady pro všechny členské státy.
 Vedle
 uvedených úspěchů plynou z minulosti důležitá
 ponaučení:
 –
 k výzkumu, inovacím a vzdělávání by se mělo přistupovat
 koordinovanějším způsobem;
 –
 výsledky


text:
výzkumu by se měly lépe šířit a zhodnocovat
 v podobě nových produktů, procesů a služeb;
 –
 intervenční logika by měla být soustředěnější,
 konkrétnější, podrobnější a průhlednější;
 –
 měl by se zlepšit přístup k programu a měla by se zvýšit
 účast začínajících podniků, MSP, průmyslu, méně
 výkonných členských států a zemí mimo Unii;
 –
 je třeba posílit sledování a hodnocení programu.
 Doporučení
 pro přímé akce v nedávných hodnotících zprávách mj. uvádějí, že
 JRC může:
 –
 podporovat pevnější integraci při vytváření znalostí
 v Unii;
 –
 zavést analýzy dopadů a studie nákladů a přínosů
 konkrétních prací;
 –
 vylepšit spolupráci s průmyslem, aby se posílily účinky ve
 prospěch konkurenceschopnosti evropského hospodářství.
 Další
 informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
 Komise o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
 legislativní návrh.
 1.5.4. Provázanost
 a možná synergie s dalšími relevantními nástroji
 V kontextu
 dosažení cílů strategie Evropa 2020 se vytvoří a rozvinou synergie
 s dalšími programy Unie, jako je společný strategický rámec pro
 hospodářskou, sociální a územní soudržnost, a s programem
 Konkurenceschopnost a malé a střední podniky.
 1.6. Doba
 trvání akce a finanční dopad
 ý Časově omezený návrh/podnět
 –
 ý Návrh/podnět s platností od 1. ledna 2014
 do 31. prosince 2020
 –
 ý Finanční dopad od roku 2014 do roku 2026
 ̈ Časově neomezený návrh/podnět
 –
 Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
 RRRR,
 –
 poté plné fungování.
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení[42]
 ý Přímé centralizované řízení Komisí
 ý Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
 svěřeny:
 –
 ý výkonným agenturám
 –
 ý subjektům zřízeným Společenstvími[43]
 –
 ý vnitrostátním veřejnoprávním subjektům
 / subjektům pověřeným výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osobám pověřeným prováděním
 zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným
 v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49
 finančního nařízení
 ̈ Sdílené řízení
 s členskými státy
 ̈ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 ý Společné řízení s mezinárodními organizacemi, včetně Evropské kosmické
 agentury
 Pokud vyberete více
 způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky:
 Komise
 má k provedení této činnosti v úmyslu použít různé
 způsoby řízení založené na způsobech řízení používaných
 podle stávajících finančních výhledů. Tyto způsoby řízení
 zahrnují centralizované řízení a společné řízení.
 Řízení
 bude realizováno prostřednictvím útvarů Komise, prostřednictvím
 stávajících výkonných agentur Komise, jejichž mandát bude vyváženým
 způsobem obnoven a rozšířen, a prostřednictvím dalších externích
 subjektů, jako jsou subjekty vytvořené podle článku 187
 (např. společné podniky, jimž bude po posouzení obnoven mandát nebo
 které budou nově založeny např. v rámci provádění
 části programu týkající se „společenských výzev“) a
 článku 185 (programy prováděné společně několika
 členskými státy, ve kterých budou hrát úlohu vnitrostátní
 veřejnoprávní subjekty / subjekty pověřené výkonem veřejné
 služby) Lisabonské smlouvy, jakož i prostřednictvím Evropského
 inovačního a technologického institutu a finančních nástrojů.
 Činnosti
 již externalizované podle současného finančního výhledu (např.
 hraniční výzkum, akce „Marie Curie“, akce pro MSP, znalostní a
 inovační společenství), které budou pokračovat v rámci
 programu Horizont 2020, se budou provádět při zachování současné
 podoby externalizace. To může zahrnovat prohloubení specializace a
 zjednodušení řízení příslušných externích subjektů a jejich
 převedení na srovnatelnou operační velikost.
 Předpokládá


text:
se externalizace dalších činností programu Horizont 2020, zejména
 prostřednictvím využití stávajících výkonných agentur Komise, pokud bude
 slučitelná se zachováním klíčových politických pravomocí
 v útvarech Komise. Způsoby externalizace použité k provedení
 těchto činností budou vybrány na základě jejich prokázané
 účelnosti a efektivnosti. Zároveň se poměrně k části
 rozpočtu odpovídající externalizovaným činnostem bude muset zvýšit
 personál přidělený výkonným agenturám Komise, a to při
 zohlednění závazku Komise o personálním stavu (Rozpočet – Evropa
 2020, KOM(2011) 500).
 V případě,
 že tak lze dosáhnout většího pákového efektu, může se na
 provádění činností programu Horizont 2020 souvisejících
 s vesmírem podílet Evropská kosmická agentura.
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 Zjednodušení
 Program
 Horizont 2020 musí přilákat špičkové výzkumné pracovníky a
 nejinovativnější evropské podniky. Toho lze dosáhnout pouze pomocí
 programu s co nejmenší administrativní zátěží pro účastníky a
 vhodných podmínek financování. Zjednodušení v programu Horizont
 2020 se proto zaměří na tři zastřešující cíle: snížit
 administrativní náklady účastníků; zrychlit veškeré procesy
 řízení návrhů a grantů a snížit míru finančních chyb. Ke
 zjednodušení financování výzkumu a inovací navíc povede také revize
 finančního nařízení (např. žádné úročené účty pro
 předběžné financování, způsobilost DPH, omezení extrapolace
 systematických chyb).
 Zjednodušení
 v programu Horizont 2020 bude dosaženo v několika směrech.
 Strukturální
 zjednodušení se zajistí prostřednictvím:
 -
 integrace všech nástrojů financování spojených s výzkumem a inovacemi
 (EIT, program pro konkurenceschopnost a inovace, rámcový program) do rámcového
 programu Horizont 2020 a jeho zvláštního programu;
 -
 jediného zvláštního programu pro provedení programu Horizont 2020;
 -
 jediného souboru pravidel pro účast, který se vztahuje na všechny složky
 programu Horizont 2020.
 Významné
 zjednodušení pravidel financování usnadní přípravu návrhů a
 řízení projektů. Zároveň sníží počet finančních chyb. Navrhuje
 se tento přístup:
 Hlavní
 model financování grantů:
 -
 zjednodušená náhrada skutečných přímých nákladů s širším
 přijetím obvyklého účetnictví příjemců včetně
 způsobilosti určitých daní a poplatků;
 -
 možnost využití jednotkových osobních nákladů (průměrných
 osobních nákladů) pro příjemce, pro které je toto obvyklou metodou
 účetnictví, a pro vlastníky MSP nepobírající plat;
 -
 zjednodušení zaznamenávání času poskytnutím jasného a jednoduchého souboru
 minimálních podmínek, zejména zrušení povinností týkajících se zaznamenávání
 času pro zaměstnance pracující výhradně na projektu EU;
 -
 jediná sazba náhrad pro všechny účastníky namísto tří různých
 sazeb podle typu účastníka;
 -
 obecné pravidlo jediné pevné sazby pro nepřímé náklady namísto
 čtyř metod výpočtu nepřímých nákladů;
 -
 pokračování systému jednotkových nákladů a pevných sazeb pro akce
 mobility a odborné přípravy (akce „Marie Curie“);
 financování
 založené na výstupech s paušálními částkami pro celé projekty ve
 specifických oblastech.
 Revidovaná kontrolní strategie popsaná v oddíle 2.2.2 dosahující
 nové vyváženosti mezi důvěrou a kontrolou
 ještě více sníží administrativní zátěž pro účastníky.
 Kromě
 jednodušších pravidel a kontrol budou racionalizovány všechny postupy a
 procesy provádění projektů. To zahrnuje podrobná ustanovení o
 obsahu a formě návrhů, procesy pro přeměnu návrhů
 v projekty, požadavky pro podávání zpráv a sledování, stejně jako
 související pokyny a podpůrné služby. Významným příspěvkem ke
 snížení administrativních nákladů na účast bude jediná uživatelsky
 vstřícná platforma informačních technologií, založená na portálu
 účastníků sedmého rámcového programu Unie pro výzkum a technologický
 rozvoj (2007–2013) (dále jen „sedmý rámcový program“).
 2.1. Pravidla
 pro sledování a podávání


text:
zpráv
 Pro
 hodnocení a sledování nepřímých akcí programu Horizont 2020 bude
 vyvinut nový systém. Bude založen na komplexní, dobře načasované a
 harmonizované strategii silně zaměřené na výkon, výstup,
 výsledky a dopady. Bude podporován vhodným archivem údajů, odborníky,
 specializovanou výzkumnou činností a zvýšenou spoluprací
 s členskými a přidruženými státy a bude zhodnocen
 prostřednictvím přiměřeného šíření výsledků a
 podávání zpráv. U přímých akcí bude JRC nadále zdokonalovat své sledování
 prostřednictvím dalších úprav svých ukazatelů pro měření
 výstupů a dopadů.
 Systém
 bude zahrnovat informace o průřezových tématech, jako jsou udržitelnost
 a změna klimatu. Výdaje na oblast klimatu budou vypočítány
 v souladu se systémem sledování, který je založen na ukazatelích
 vycházejících z cílů úmluv OSN z Ria.
 2.2. Systém
 řízení a kontroly
 Jako
 hlavní ukazatel týkající se legality a správnosti v oblasti grantů na
 výzkum byla zavedena 2% míra chyb. To ovšem vedlo k řadě
 neočekávaných nebo nežádoucích vedlejších účinků. Mezi
 příjemci i v legislativním orgánu se rozšířil výrazný pocit, že
 kontrola nyní představuje příliš velkou zátěž. S tím je
 spojeno riziko snížení přitažlivosti výzkumného programu Unie, a tedy i
 nepříznivého dopadu na výzkum a inovace v Unii.
 Na
 zasedání Evropské rady dne 4. února 2011 byl přijat závěr, že
 „nástroje EU zaměřené na podporu výzkumu, vývoje a inovací je
 nezbytné zjednodušit tak, aby se usnadnilo jejich využívání ze strany
 nejlepších vědeckých pracovníků a nejvíce inovativních podniků,
 čehož lze dosáhnout zejména tím, že se příslušné instituce dohodnou
 na nové rovnováze mezi důvěrou a kontrolou a mezi akceptací a vyvarováním
 se rizika“ (viz EUCO 2/1/11 REV 1, v Bruselu dne
 8. března 2011).
 Evropský
 parlament ve svém usnesení P7_TA(2010)0401 ze dne 11. listopadu 2010 o
 zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum výslovně
 podporuje možnost vyššího rizika chyb u financování výzkumu a „vyjadřuje
 své znepokojení nad skutečností, že stávající systém a praxe
 řízení sedmého rámcového programu jsou příliš orientované na
 kontrolu, což vede k plýtvání zdroji, nižší účasti a méně
 přitažlivému výzkumnému prostředí; bere se znepokojením na
 vědomí, že jak se zdá, stávající řídící systém „nulové rizikové
 tolerance“ se rizikům spíše vyhýbá, než aby je zvládal“.
 Prudké
 zvýšení počtu auditů a následná extrapolace výsledků také
 vyvolaly vlnu stížností z prostředí výzkumu (např. iniciativu
 Trust Researchers[44],
 kterou dosud podepsalo více než 13 800 lidí).
 Zúčastněné
 strany a orgány proto souhlasí s tím, že je nutné přezkoumat
 současný přístup. Zohlednit je třeba i další cíle a zájmy,
 zejména úspěšnost výzkumné politiky, mezinárodní konkurenceschopnost a
 vědeckou excelenci. Současně je nepochybně nutné spravovat
 rozpočet efektivně a účelně a zamezovat podvodům a
 plýtvání. To jsou tedy úkoly pro program Horizont 2020.
 Konečným
 cílem Komise zůstává dosažení míry zbytkových chyb nižší než 2 %
 celkových výdajů za dobu trvání programu a za tímto účelem zavedla
 řadu zjednodušujících opatření. Je ovšem třeba vzít v úvahu
 také další cíle, jako jsou přitažlivost a úspěšnost výzkumné politiky
 EU, mezinárodní konkurenceschopnost, vědecká excelence a zejména náklady
 na kontroly (viz bod 2.2.2).
 Při
 vyváženém zohlednění těchto aspektů se navrhuje, aby generální
 ředitelství pověřená plněním rozpočtu na výzkum a
 inovace zavedla nákladově efektivní systém interní kontroly, který povede


text:
k přiměřené jistotě, že se riziko chyb za víceleté období
 výdajů bude ročně pohybovat v rozmezí 2–5 %; konečným cílem
 je dosáhnout při uzavření víceletých programů (po
 zohlednění finančního dopadu všech auditů, nápravných opatření
 a zpětného získání) míry zbytkových chyb, která se bude co nejvíce blížit
 2 %.
 2.2.1. Rámec
 interní kontroly
 Rámec
 interní kontroly pro granty je založen na:
 -
 uplatňování norem vnitřní kontroly Komise;
 -
 postupech pro výběr nejlepších projektů a jejich přeměnu
 v právní nástroje;
 -
 řízení projektů a zakázek po celou dobu existence každého projektu;
 -
 kontrolách ex ante u 100 % žádostí, včetně přijímání
 auditních osvědčení a certifikace metodik nákladů ex ante;
 -
 následných auditech vzorku žádostí;
 -
 a vědeckém hodnocení výsledků projektů.
 U
 přímých akcí finanční okruhy zahrnují kontroly ex ante pro
 zadávání zakázek a následné kontroly. Rizika jsou každoročně
 posuzována a pokrok v provádění práce a využívání zdrojů je
 pravidelně sledován na základě stanovených cílů a
 ukazatelů.
 2.2.2. Náklady a
 přínosy kontrol
 Náklady
 na systém interní kontroly pro generální ředitelství pověřená
 plněním rozpočtu na výzkum a inovace se odhadují na
 267 milionů EUR za rok (na základě prací provedených
 v souvislosti s koncepcí přijatelného rizika výskytu chyb
 v roce 2009). Systém též vede ke značné zátěži pro příjemce
 i útvary Komise.
 Z celkových
 nákladů na kontrolu, které vznikají útvarům Komise, (tj. bez
 nákladů pro příjemce) je 43 % vynaloženo ve fázi řízení
 projektu, 18 % při výběru návrhů a 16 % při
 sjednávání smluv. Následné audity a práce s jejich výsledky
 představují 23 % (61 milionů EUR) z celkové
 částky.
 Jedná
 se o značnou kontrolní činnost, která však plně nedosahuje svého
 cíle. Odhadovaná míra „zbytkových“ chyb u šestého rámcového programu po
 zohlednění všech zpětně získaných částek a oprav, které
 byly nebo budou provedeny, zůstává vyšší než 2 %. Současná míra
 chyb vyplývající z auditů sedmého rámcového programu provedených
 Generálním ředitelstvím pro výzkum a inovace činí přibližně
 5 %, a přestože tato hodnota poklesne účinkem auditů a
 přestože je poněkud neobjektivní vzhledem k zaměření
 na příjemce, kteří dosud nebyli předmětem auditu, dosažení
 míry zbytkových chyb ve výši 2 % je nepravděpodobné. Míra chyb,
 kterou zjistil Evropský účetní dvůr, se pohybuje v podobném
 rozmezí.
 2.2.3. Očekávaná
 úroveň rizika nesouladu s pravidly
 Vychází
 se ze stávajícího stavu na základě dosud provedených auditů
 v sedmém rámcovém programu. Předběžná reprezentativní míra chyb
 se blíží 5 % (u Generálního ředitelství pro výzkum a inovace). K většině
 zjištěných chyb dochází, protože současný systém financování výzkumu
 je založen na náhradě skutečných nákladů výzkumného projektu
 deklarovaných účastníkem. To vede ke značné složitosti týkající
 se posouzení způsobilých nákladů.
 Byla
 provedena analýza míry chyb u auditů sedmého rámcového programu, jež byly
 v Generálním ředitelství pro výzkum a inovace dosud provedeny;
 přinesla tato zjištění:
 -
 Přibližně 27 % chyb z hlediska počtu a 35 %
 z hlediska objemu se týká účtování osobních nákladů. K zjištěným
 pravidelně se opakujícím problémům patří účtování
 průměrných nebo rozpočtových nákladů (namísto
 skutečných nákladů), neexistence náležitých záznamů o čase
 stráveném prací na programu a účtování nezpůsobilých položek.
 -
 Přibližně 40 %


text:
chyb z hlediska počtu a 37 %
 z hlediska hodnoty se týká ostatních přímých nákladů (mimo
 osobní náklady). K zjištěným pravidelně se opakujícím chybám
 patří zahrnování DPH, chybějící jasná vazba na projekt,
 nepředložení faktur nebo dokladů o zaplacení a chybný výpočet
 odpisů vedoucí k účtování plných nákladů na zařízení
 místo částky snížené o odpisy a zadávání subdodávek bez předchozího
 schválení nebo v rozporu s pravidly o hospodářsky
 nejvýhodnější nabídce atd.
 -
 Přibližně 33% chyb z hlediska počtu a 28% z hlediska objemu
 se týká nepřímých nákladů. Zde existují stejná rizika jako u osobních
 nákladů a dodatečným rizikem je nesprávné nebo nekorektní
 přiřazování režijních nákladů projektům Unie.
 Nepřímé
 náklady jsou v řadě případů stanoveny pevnou sazbou
 v procentech přímých nákladů, takže míra chyb
 v nepřímých nákladech je úměrná míře chyb
 v přímých nákladech.
 Program
 Horizont 2020 zavádí významný počet důležitých zjednodušujících
 opatření (viz bod 2 výše), která sníží míru chyb ve všech kategoriích
 chyb. Nicméně konzultace zúčastněných stran a orgánů
 ohledně dalšího zjednodušení a posouzení dopadů programu
 Horizont 2020 jasně ukazují, že pokračování modelu financování
 založeného na náhradě skutečných nákladů je upřednostňovanou
 volbou. Systematické používání financování založeného na výstupech, pevných
 sazeb nebo paušálních částek se v této fázi jeví jako předčasné,
 neboť nebylo v předchozích programech odzkoušeno. Zachování systému
 založeného na náhradě skutečných nákladů však znamená, že se
 chyby budou vyskytovat i nadále.
 Analýza
 chyb zjištěných během auditů sedmého rámcového programu ukazuje,
 že navrhovanými zjednodušujícími opatřeními by se zamezilo
 přibližně 25–35 % z nich. Pak by se dalo očekávat, že míra
 chyb klesne o 1,5 %, tj. z téměř 5 % na přibližně 3,5
 %, což je hodnota uvedená ve sdělení Komise „Více či méně
 kontrol? Rovnováha mezi administrativními náklady a rizikem chyb“.
 Komise
 má proto za to, že u výdajů na výzkum v rámci programu Horizont 2020 je
 riziko chyby v rozmezí 2–5 % ročně realistickým cílem, vezmou-li se v
 úvahu náklady kontrol, zjednodušení navržená ke snížení složitosti pravidel a
 související inherentní riziko spojené s náhradou nákladů výzkumného
 projektu. Konečným cílem je dosáhnout při uzavření programů
 (po zohlednění finančního dopadu všech auditů, nápravných
 opatření a zpětného získání) míry zbytkových chyb, která se bude co
 nejvíce blížit 2 %.
 Strategie
 následných auditů výdajů v rámci programu Horizont 2020 tento
 cíl zohledňuje. Bude založena na finančním auditu jednoho
 reprezentativního vzorku výdajů za celý program, doplněného o vzorek
 sestavený na základě zvážení rizik.
 Celkový
 počet následných auditů bude omezen na to, co je naprosto nezbytné
 pro dosažení uvedeného cíle a realizaci uvedené strategie. Řízením
 činností spojených s následnými audity bude zajištěna
 minimalizace zátěže, kterou audity představují pro účastníky. Za
 určité vodítko považuje Komise maximální hodnotu 7 % účastníků
 programu Horizont 2020, kteří budou za celé programové období
 předmětem auditu. Z dosavadních zkušeností vyplývá, že podíl
 výdajů, které budou podrobeny auditu, bude podstatně vyšší.
 Strategie
 následných auditů týkající se legality a správnosti bude doplněna
 posíleným vědeckým hodnocením a strategií proti podvodům (viz bod 2.3
 níže).
 Tento
 scénář je založen na předpokladu, že se zjednodušující opatření
 nestanou předmětem zásadních změn v procesu rozhodování.
 Poznámka:
 tento


text:
oddíl se týká pouze procesu řízení grantů; pro správní a
 provozní výdaje vynakládané prostřednictvím procesů zadávání
 veřejných zakázek se jako přijatelné riziko výskytu chyb použije 2%
 strop.
 2.3. Opatření
 k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Generální
 ředitelství odpovědná za plnění rozpočtu na výzkum a
 inovace jsou odhodlána bojovat proti podvodům ve všech fázích procesu
 řízení grantů. Vypracovala a provádějí strategie proti
 podvodům, včetně většího využívání informací, zvláště
 pomocí vyspělých nástrojů informačních technologií, a odborné
 přípravy a informování zaměstnanců. Byly vypracovány sankce,
 které mají odrazovat od podvodů, stejně jako přiměřené
 tresty pro případ odhalení podvodu. Toto úsilí bude pokračovat. U
 návrhů programu Horizont 2020 bylo provedeno zabezpečení proti
 podvodům a posouzení dopadu těchto návrhů. Celkově by
 navrhovaná opatření, zejména větší důraz na audity založené na
 analýze rizika a posílené vědecké hodnocení a kontrola, měla mít
 pozitivní dopad na boj proti podvodům.
 Je
 třeba zdůraznit, že rozsah odhalených podvodů je
 v poměru k celkovým výdajům velmi nízký, nicméně
 generální ředitelství odpovědná za plnění rozpočtu na
 výzkum jsou nadále odhodlána s podvody bojovat.
 Komise
 přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při
 provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční
 zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního
 jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti,
 zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a
 případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími
 sankcemi.
 Komise
 nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na
 základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech
 příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo
 poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu
 obdrželi finanční prostředky Unie.
 Evropský
 úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a
 inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto
 financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v
 nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti
 s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií
 nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu
 finanční zájmy Unie.
 Aniž
 jsou dotčeny výše uvedené odstavce, musí dohody o spolupráci se
 třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody,
 rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení
 Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů,
 kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat.
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
 NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy
 víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 · Stávající výdajové rozpočtové linie (nepoužije se)
 V pořadí
 okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název...............................................] || RP/NRP ([45]) || zemí ESVO[46] || kandidátských zemí[47] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 || [XX.YY.YY.YY.] || RP/NRP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
 · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
 a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [okruh 1 – Inteligentní růst podporující začlenění] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 || Správní výdaje Nepřímý


text:
výzkum XX 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky XX 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu XX 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu Přímý výzkum 10 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky 10 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu 10 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu 10 01 05 04 Ostatní výdaje na významné výzkumné infrastruktury[48] || NRP || ANO || ANO || ANO || ANO
 || Operační výdaje XX 02 01 01 Horizontální akce Vynikající věda 08 02 02 01 Evropská rada pro výzkum 15 02 02 00 Akce „Marie Curie“ týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje 08 02 02 02 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) 09 02 02 01 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) 08 02 02 03 Budoucí a vznikající technologie 09 02 02 02 Budoucí a vznikající technologie Vedoucí postavení v průmyslu 08 02 03 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích 09 02 03 00 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích 02 02 02 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích 08 02 03 02 Přístup k rizikovému financování 02 02 02 02 Přístup k rizikovému financování 08 02 03 03 Inovace v MSP 02 02 02 03 Inovace v MSP Společenské výzvy 08 02 04 01 Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky 08 02 04 02 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství 05 02 01 00 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství 08 02 04 03 Bezpečná, čistá a účinná energie 32 02 02 00 Bezpečná, čistá a účinná energie 08 02 04 04 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava 06 02 02 00 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava 08 02 04 05 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny 07 02 02 00 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny 02 02 03 01 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny 08 02 04 06 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění 02 02 03 02 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění 09 02 04 00 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění 15 02 03 00 Evropský inovační a technologický institut 10 02 01 00 Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska || RP || ANO || ANO || ANO || ANO
 3.2. Odhadovaný
 dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný
 souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo || [okruh 1 – Inteligentní růst podporující začlenění]
 GŘ pro výzkum a inovace / informační společnost a média / vzdělávání a kulturu / podniky a průmysl / energetiku / mobilitu a dopravu / zemědělství a rozvoj venkova / JRC – přímý výzkum / životní prostředí || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || CELKEM
  Operační prostředky ||
 Horizontální akce
 XX 02 01 01 || Závazky || (1a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||


text:
p.m. || p.m. || p.m. ||
 Platby || (2a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 08 02 02 01 Evropská rada pro výzkum || Závazky || (1b) || 1640,417 || 1753,575 || 1879,819 || 2009,349 || 2144,525 || 2284,826 || 2427,130 || || 14139,641
 Platby || (2b) || 204,154 || 1055,485 || 1335,717 || 1661,563 || 1868,955 || 2063,161 || 2199,449 || 3751,158 || 14139,641
 08 02 02 02 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) || Závazky || (1c) || 199,794 || 211,723 || 225,177 || 238,964 || 253,364 || 268,311 || 283,451 || || 1680,784
 Platby || (2c) || 24,865 || 128,015 || 161,107 || 199,448 || 223,066 || 244,699 || 259,212 || 440,372 || 1680,784
 08 02 02 03 Budoucí a vznikající technologie** 09 02 02 02 Budoucí a vznikající technologie** || Závazky || (1d) || 283,318 || 300,310 || 320,217 || 469,448 || 606,917 || 642,722 || 678,989 || || 3301,921
 Platby || (2d) || 48,847 || 251,487 || 316,496 || 391,819 || 438,217 || 480,715 || 509,225 || 865,115 || 3301,921
 08 02 03 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích || Závazky || (1e) || 545,193 || 577,744 || 614,457 || 652,078 || 691,372 || 732,159 || 773,472 || || 4586,474
 Platby || (2e) || 67,851 || 349,323 || 439,624 || 544,249 || 608,697 || 667,728 || 707,329 || 1201,673 || 4586,474
 08 02 03 02 Přístup k rizikovému financování** 02 02 02 02 Přístup k rizikovému financování** || Závazky || (1f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 || || 3768,450
 Platby || (2f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 || 0 || 3768,450
 08 02 03 03 Inovace v MSP** 02 02 02 03 Inovace v MSP** || Závazky || (1g) || 78,373 || 83,053 || 88,330 || 93,738 || 99,387 || 105,250 || 111,189 || || 659,320
 Platby || (2g) || 9,754 || 50,216 || 63,197 || 78,238 || 87,502 || 95,988 || 101,681 || 172,744 || 659,320
 08 02 04 01 Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky || Závazky || (1h) || 1030,952 || 1051,848 || 1073,128 || 950,146 || 1398,959 || 1481,491 || 1565,088 || || 8551,612
 Platby || (2h) || 126,578 || 651,675 || 820,134 || 1015,317 || 1135,546 || 1245,671 || 1319,549 || 2237,142 || 8551,612
 08 02 04 02 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství** 05 02 01 00 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství** || Závazky || (1i) || 525,695 || 557,082 || 592,481 || 628,757 || 666,645 || 705,974 || 745,810 || || 4422,444
 Platby || (2i) || 65,424 || 336,830 || 423,901 || 524,785 || 586,927 || 643,848 || 682,032 || 1158,697 || 4422,444
 08 02 04 03 Bezpečná, čistá a účinná energie** 32 02 02 00 Bezpečná, čistá a účinná energie** || Závazky || (1j) || 732,073


text:
|| 775,781 || 825,079 || 875,596 || 928,359 || 983,126 || 1038,601 || || 6158,614
 Platby || (2j) || 91,108 || 469,063 || 590,317 || 730,805 || 817,344 || 896,610 || 949,786 || 1613,580 || 6158,614
 08 02 04 04 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava** 06 02 02 00 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava** || Závazky || (1k) || 861,218 || 912,637 || 970,631 || 1030,059 || 1092,129 || 1156,559 || 1221,820 || || 7245,052
 Platby || (2k) || 107,180 || 551,811 || 694,454 || 859,727 || 961,532 || 1054,781 || 1117,337 || 1898,231 || 7245,052
 08 02 04 05 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny** 02 02 03 01 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny** 07 02 02 00 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny** || Závazky || (1l) || 400,096 || 423,983 || 450,925 || 478,534 || 507,370 || 537,302 || 567,620 || || 3365,830
 Platby || (2l) || 49,793 || 256,354 || 322,622 || 399,403 || 446,698 || 490,019 || 519,081 || 881,860 || 3365,830
 08 02 04 06 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění** 09 02 04 00 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění** 02 02 03 02 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění** || Závazky || (1m) || 483,533 || 512,402 || 544,963 || 578,329 || 613,179 || 649,353 || 685,994 || || 4067,754
 Platby || (2m) || 60,177 || 309,815 || 389,903 || 482,696 || 539,855 || 592,210 || 627,332 || 1065,767 || 4067,754
 09 02 02 01 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) || Závazky || (1n) || 113,951 || 120,755 || 128,428 || 136,291 || 144,504 || 153,029 || 161,664 || || 958,622
 Platby || (2n) || 14,181 || 73,012 || 91,886 || 113,754 || 127,224 || 139,562 || 147,839 || 251,163 || 958,622
 09 02 03 00 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích || Závazky || (1o) || 1005,176 || 1065,189 || 1132,878 || 1202,241 || 1274,686 || 1349,886 || 1426,056 || || 8456,112
 Platby || (2o) || 125,096 || 644,049 || 810,537 || 1003,436 || 1122,258 || 1231,095 || 1304,108 || 2215,533 || 8456,112
 02 02 02 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích || Závazky || (1p) || 194,477 || 206,088 || 219,184 || 232,604 || 246,620 || 261,169 || 275,907 || || 1636,048
 Platby || (2p) || 24,203 || 124,608 || 156,819 || 194,140 || 217,129 || 238,186 || 252,313 || 428,651 || 1636,048
 15 02 02 00 Akce „Marie Curie“ týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje || Závazky || (1q) || 728,274 || 771,756 || 820,798 || 871,052 || 923,542 || 978,025 || 1033,212 || || 6126,659
 Platby || (2q) || 90,635 || 466,629 || 587,254 || 727,013 || 813,103 || 891,958 || 944,858 || 1605,208 || 6126,659
 15 02 03 00 Evropský inovační a technologický institut * || Závazky || (1r) || 267,498 || 324,047 || 389,375 || 472,279 || [497,465]* || [554,83]* || [599,78]* || || 1453,199
 Platby || (2r) || 232,723 || 281,921 || 338,756 || 410,883


text:
|| 188,916 + [243,863]* || [482,704]* || [521,806]* || [403,684]* || 1453,199
 10 02 01 00 Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska || Závazky || (1s) || 32,459 || 33,108 || 33,771 || 34,445 || 35,134 || 35,838 || 36,554 || || 241,311
 Platby || (2s) || 12,325 || 27,672 || 31,582 || 33,891 || 34,568 || 35,261 || 35,965 || 30,048 || 241,311
 * Z rozpočtů na cíle
 „společenské výzvy“ a „vedoucí postavení v základních a
 průmyslových technologiích” bude poměrně na roky 2018–2020
 orientačně a s výhradou přezkumu podle čl. 26 odst. 1
 uvolněna dodatečná částka ve výši 1652,057 milionů EUR.
 ** Rozdělení mezi GŘ není v této
 fázi stanoveno.
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || CELKEM
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 9570,455 || 10155,782 || 10814,513 || 11489,691 || 12194,753 || 12926,590 || 13668,077 || || 80819,860
 Platby || (5) || 1802,849 || 6502,665 || 8079,171 || 9906,943 || 10785,6 || 11613,07 || 12312,62 || 19816,94 || 80819,860
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||
 XX 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky* || (6a) || 226,187 || 230,711 || 235,325 || 240,031 || 244,832 || 249,729 || 254,723 || || 1681,538
 XX 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu* || (6b) || 169,252 || 232,572 || 258,456 || 289,571 || 316,454 || 341,909 || 376,531 || || 1984,745
 XX 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu* || (6c) || 138,404 || 162,149 || 172,823 || 185,361 || 196,450 || 207,073 || 220,939 || || 1283,199
 10 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky || (6d) || 151,686 || 156,996 || 162,490 || 168,178 || 174,064 || 180,156 || 186,461 || || 1180,031
 10 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu || (6e) || 34,280 || 35,052 || 35,840 || 36,647 || 37,471 || 38,314 || 39,176 || || 256,781
 10 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu || (6f) || 65,312 || 66,618 || 67,950 || 69,309 || 70,695 || 72,109 || 73,551 || || 485,545
 10 01 05 04 Ostatní výdaje na významné výzkumné infrastruktury || (6g) || 6,551 || 6,682 || 6,816 || 6,952 || 7,091 || 7,233 || 7,378 || || 48,703
  Správní prostředky CELKEM || 6 || 791,672 || 890,780 || 939,700 || 996,049 || 1047,057 || 1096,523 || 1158,759 || || 6920,542
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 10362,127 || 11046,561 || 11754,214 || 12485,739 || 13241,811 || 14023,113 || 14826,837 || || 87740,402
 Platby || =5+ 6 || 2383,229 || 7221,855 || 8818,966 || 10664,002 || 11835,992 || 12920,485 || 13694,775 || 20201,100 || 87740,402
 Tyto číselné údaje se zakládají na
 téměř plném využití schválených stropů správních výdajů
 stanovených v právním základu. Jsou pro názornost vyjádřeny počtem
 pracovníků, kteří by mohli být za tyto částky zaměstnáni.
 Má-li návrh/podnět dopad na


text:
více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Platby || (5) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Platby || =5+ 6 || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 GŘ: <.......> ||
  Lidské zdroje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
  Ostatní správní výdaje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 GŘ <.......> CELKEM || Prostředky || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok ≥2021 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 10362,127 || 11046,561 || 11754,214 || 12485,739 || 13241,811 || 14023,113 || 14826,837 || || 87740,402
 Platby || 2383,229 || 7221,855 || 8818,966 || 10664,002 || 11835,992 || 12920,485 || 13694,775 || 20201,100 || 87740,402
 3.2.2. Odhadovaný
 dopad na operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití
 operačních prostředků
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití
 operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) / běžné ceny
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[49] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů ||


text:
Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1[50] – Vynikající věda ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 – Vynikající věda || || 2965,755 || || 3158,119 || || 3374,440 || || 3725,105 || || 4072,852 || || 4326,913 || || 4584,446 || || 26207,628
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2 – Vedoucí postavení v průmyslu || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 – Vedoucí postavení v průmyslu || || 2271,175 || || 2406,774 || || 2559,714 || || 2716,437 || || 2880,127 || || 3050,036 || || 3222,143 || || 19106,407
 SPECIFICKÝ CÍL č. 3 – Společenské výzvy || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3 – Společenské výzvy || || 4033,565 || || 4233,731 || || 4457,207 || || 4541,423 || || 5206,640 || || 5513,803 || || 5824,934 || || 33811,304
 SPECIFICKÝ CÍL č. 4 – Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 4 – Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska || || 32,459 || || 33,108 || || 33,771 || || 34,445 || || 35,134 || || 35,838 || || 36,554 || || 241,311
 SPECIFICKÝ CÍL č. 5 – „Integrace znalostního trojúhelníku“ (Evropský inovační a technologický institut) || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 5 – „Integrace znalostního trojúhelníku“ (Evropský inovační a technologický institut) || || 267,5 || || 324,050 || || 389,380 || || 472,280 || || [497,46] || || [554,832] || || [599,777] || || 1453,199
 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 NÁKLADY CELKEM || || 9570,455 || || 10155,782 || || 10814,513 || || 11489,691 || || 12194,753


text:
|| || 12926,590 || || 13668,077 || || 80819,860
 3.2.3. Odhadovaný
 dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1. Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních
 prostředků
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití správních
 prostředků, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || Rok 2014 [51] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Lidské zdroje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Ostatní správní výdaje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Mimo OKRUH 5[52] víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje* || 581,406 || 655,330 || 692,112 || 734,426 || 772,821 || 810,108 || 856,892 || 5103,095
 Ostatní výdaje správní povahy* || 210,266 || 235,449 || 247,589 || 261,622 || 274,237 || 286,415 || 301,868 || 1817,447
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 791,672 || 890,779 || 939,701 || 996,048 || 1047,058 || 1096,523 || 1158,760 || 6920,545
 CELKEM** || 791,672 || 890,779 || 939,701 || 996,048 || 1047,058 || 1096,523 || 1158,760 || 6920,545
 * Tyto číselné údaje se zakládají na
 téměř plném využití schválených stropů správních výdajů
 stanovených v právním základu. Jsou pro názornost vyjádřeny počtem
 pracovníků, kteří by mohli být za tyto částky zaměstnáni.
 ** Tyto údaje mohou být upraveny v důsledku
 plánované externalizace.
 3.2.3.2. Odhadované
 potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských
 zdrojů
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
 zdrojů Komise, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřený v celých číslech
 (nebo zaokrouhlený nejvýše na 1 desetinné místo)
 || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 || XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 || XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || ||
 || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)** || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[53] ||
 || XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || || || || || ||