text:
včetně dluhů
 Celkové příjmy
 Daně a příspěvky
 Naturální příjmy z činností bez finanční odměny
 Imputované nájemné
 Hlavní zdroj příjmů
 Jmění
 Dluhy
 Nedoplatky
 Spotřeba podle klasifikace individuální spotřeby podle účelu (COICOP)
 Výdaje na přeshraniční spotřebu podle COICOP
 Vlastní spotřeba
 Příloha II
 Požadavky na přesnost
 1.Požadavky na přesnost se u všech souborů údajů vyjadřují pomocí směrodatných chyb a vymezují se jako spojitá funkce skutečných odhadů a rozsahu statistické populace v zemi nebo v regionu NUTS 2.
 2.Odhadovaná směrodatná chyba daného odhadu
 nesmí přesáhnout tuto hodnotu:
 3.Funkce f(N) je definována jako f(N)=a√N+b
 4.Za parametry N, a a b se dosadí následující hodnoty:
 N
 a
 b
 Oblast trhu práce: požadavky na přesnost
 Odhad (vnitrostátního) podílu nezaměstnaných na obyvatelstvu ve věku 15–74 let za čtvrtletí
 Počet obyvatel země ve věku 15–74 let žijících v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)
 7 800
 –4 500
 Odhad (vnitrostátního) podílu zaměstnaných na obyvatelstvu ve věku 15–74 let za čtvrtletí
 Počet obyvatel země ve věku 15–74 let žijících v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)
 7 800
 –4 500
 Odhad podílu nezaměstnaných na obyvatelstvu ve věku 15–74 let v každém regionu NUTS 2 za čtvrtletí
 Počet obyvatel regionu NUTS 2 ve věku 15–74 let žijících v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)
 Viz bod 6
 Oblast příjmů a životních podmínek
 Podíl domácností ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením na obyvatelstvu
 Počet domácností v zemi (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)
 900
 2 600
 Podíl domácností, které byly po dobu čtyř let nepřetržitě ohroženy chudobou, na obyvatelstvu
 Počet domácností v zemi (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)
 350
 1 000
 Podíl domácností ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením na obyvatelstvu v každém regionu NUTS 2 (viz bod 7)
 Počet domácností v regionu NUTS 2 (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)
 600
 0
 Oblast zdraví
 Procentní podíl obyvatel s vážným omezením běžných aktivit v důsledku zdravotních potíží (ve věku 15 let a více)
 Počet obyvatel země ve věku 15 let a více žijících v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)
 1 200
 2 800
 Oblast vzdělávání a odborné přípravy
 Míra účasti ve formálním vzdělávání a odborné přípravě (lidé ve věku 18–24 let)
 Počet obyvatel země ve věku 18–24 let žijících v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)
 200
 1 500
 Míra účasti v neformálním vzdělávání a odborné přípravě (lidé ve věku 25–69 let)
 Počet obyvatel země ve věku 25–69 let žijících v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)
 400
 2 000
 Oblast využívání informačních a komunikačních technologií (IKT)
 Procentní podíl jednotlivců, kteří si v uplynulém roce objednali zboží či služby přes internet k soukromým účelům
 Počet obyvatel země ve věku 16–74 let žijících v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)
 400
 1 300
 Oblast využívání času
 Procentní podíl obyvatel ve věku 15 let a více, kteří průměrně stráví denně více než 10 % času v zaměstnání
 Počet obyvatel země ve věku 15 let a více žijících


text:
v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)
 900
 3 500
 Oblast spotřeby
 Procentní podíl domácností, jejichž výdaje spojené s bydlením, včetně nákladů na vodu, elektřinu, plyn a ostatní paliva, přesahují 50 % celkových výdajů (viz bod 8)
 Počet domácností v zemi (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)
 900
 2 600
 5.Pokud země za použití výše uvedených parametrů získají záporné hodnoty funkce f(N), jsou od daného požadavku osvobozeny.
 6.Pro odhad podílu nezaměstnaných na obyvatelstvu ve věku 15–74 let v každém regionu NUTS 2 je funkce f(N) definována takto:
 7.U odhadu podílu domácností ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením na obyvatelstvu v každém regionu NUTS 2 nejsou tyto požadavky závazné pro regiony NUTS 2 s počtem obyvatel menším než půl milionu za předpokladu, že je splňuje odpovídající region NUTS 1.
 8.Požadavky na přesnost u oblasti spotřeby mohou být splněny sloučením mikrodat získaných v rámci pozorování nejvýše za tři po sobě jdoucí roky.
 Příloha III
 Charakteristiky výběrového souboru
 1.Výběrový soubor pro oblast trhu práce má tyto charakteristiky:
 a)Šetření vnitrostátního výběrového souboru se během referenčního čtvrtletí (soubor po sobě jdoucích referenčních týdnů) rovnoměrně rozloží do všech týdnů daného čtvrtletí. Výběrový soubor pro referenční čtvrtletí (v každém regionu NUTS 2) se do daných tří měsíců rozloží úměrně počtu týdnů v jednotlivých měsících.
 b)Šetření souboru je koncipováno jako způsob rotace výběrového souboru během roku. Soubory šetřené v tomtéž čtvrtletí po sobě jdoucích let musí být totožné alespoň z 20 % a v případě po sobě jdoucích čtvrtletí alespoň z 50 %, přičemž se nezohledňuje míra neodpovědí (non-response) v panelové složce šetření.
 Aniž je dotčen čl. 5 odst. 1, poskytují se údaje za celý výběrový soubor.
 2.Výběrový soubor pro oblast příjmů a životních podmínek má tyto charakteristiky:
 a)Šetření souboru je koncipováno jako nejméně šestiletý rotační cyklus.
 b)Výběrový soubor se rozloží rovnoměrně do všech let rotačního cyklu, přičemž se nezohledňuje míra neodpovědí (non-response) v panelové složce šetření, s výjimkou období, kdy dochází ke změně rozsahu výběrového souboru.
 3.Výběrový soubor pro oblast využívání času má tyto charakteristiky: zvolená období, za něž probíhá zjišťování u šetřených jednotek,
 a)se rozloží do dvanácti měsíců jdoucích po sobě,
 b)zahrnují i nepracovní dny a
 c)vycházejí z náhodného výběrového souboru.
 4.Výběrový soubor pro oblast spotřeby má tyto charakteristiky: zvolená období, za něž probíhá zjišťování u šetřených jednotek, se rozloží do období dvanácti po sobě jdoucích měsíců.
 Příloha IV
 Periodicita
 1.Soubory údajů pro oblast trhu práce obsahují údaje shromažďované čtvrtletně, ročně a v intervalu dvou a osmi let. Údaje o proměnných týkajících se témat ad hoc se shromažďují každé čtyři roky.
 2.Soubory údajů pro oblast příjmů a životních podmínek obsahují údaje shromažďované ročně a v intervalu tří a šesti let. Údaje o proměnných zjišťovaných v souvislosti s tématy ad hoc se shromažďují každé dva roky.
 3.Údaje pro oblast zdraví se shromažďují každých šest let.
 4.Údaje pro oblast vzdělávání a odborné přípravy se shromažďují každých šest let.
 5.Údaje pro oblast využívání informačních a komunikačních technologií se shromažďují ročně.
 6.Údaje pro oblast využívání času se shromažďují každých deset let.
 7.Údaje pro oblast spotřeby se

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
shromažďují každých pět let.
 Příloha V
 Lhůty pro předání údajů
 Členské státy předávají požadované údaje Komisi (Eurostatu) nejpozději v těchto lhůtách:
 1.U oblasti trhu práce členské státy předávají:
 1)předem zkontrolovaná mikrodata bez přímých identifikačních údajů a řídí se přitom tímto postupem o dvou fázích:
 a)během prvních tří let provádění tohoto nařízení podle čl. 10 odst. 4 probíhá:
 –u čtvrtletních údajů: předání do deseti týdnů od konce referenčního období,
 –u ostatních údajů: předání do 31. března následujícího roku;
 b)počínaje čtvrtým rokem provádění probíhá:
 –u čtvrtletních údajů: předání údajů za 1. čtvrtletí do 29. května, za 2. čtvrtletí do 29. srpna a za 3. čtvrtletí do 29. listopadu téhož roku a předání údajů za 4. čtvrtletí do 28. února roku následujícího,
 –u ostatních údajů: předání do 15. března následujícího roku.
 V letech, kdy poslední dny těchto lhůt připadnou na sobotu či neděli, se za platný konec lhůty považuje následující pondělí.
 Pokud se požadované údaje k dílčímu tématu „Příjmy z pracovní činnosti“ získávají z administrativních údajů, lze tyto údaje Komisi (Eurostatu) předat do dvaceti jedna měsíců od konce referenčního období;
 2)agregované výsledky, na jejichž základě se sestavuje měsíční statistika nezaměstnanosti, do 25 dnů od konce referenčního měsíce. Členské státy do nich nezahrnou poslední týden referenčního měsíce, pokud již zčásti náleží do měsíce následujícího.
 2.U oblasti příjmů a životních podmínek členské státy předávají předem zkontrolovaná mikrodata bez přímých identifikačních údajů v těchto lhůtách:
 a)mikrodata týkající se proměnných, jež byly použity při shromažďování údajů za rok N, do konce roku N. Ve výjimečných případech, kdy požadované administrativní údaje nejsou k dispozici včas, mohou být do konce roku N předána předběžná mikrodata o příjmech a konečné údaje pak do 28. února roku N+1;
 b)mikrodata týkající se proměnných, jež se vztahují na šest let zahrnutých do rotačního cyklu končícího v roce N, do 31. října roku N+1.
 3.U oblasti zdraví členské státy předávají předem zkontrolovaná mikrodata do devíti měsíců od konce vnitrostátního období pro shromažďování údajů.
 4.U oblasti vzdělávání a odborné přípravy členské státy předávají předem zkontrolovaná mikrodata do šesti měsíců od konce vnitrostátního období pro shromažďování údajů.
 5.U oblasti využívání informačních a komunikačních technologií členské státy předávají předem zkontrolovaná mikrodata do 5. října roku šetření N.
 6.U oblasti využívání času členské státy předávají předem zkontrolovaná mikrodata nejpozději do 15 měsíců od ukončení zjišťování v terénu.
 7.U oblasti spotřeby členské státy předávají předem zkontrolovaná mikrodata do 15 měsíců od konce referenčního roku.


text:
 |
 52013PC0288
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU) č. 528/2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání, pokud jde o určité podmínky přístupu na trh /* COM/2013/0288 final - 2013/0150 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Návrh se týká nařízení (EU)
 č. 528/2012 (dále jen „nařízení o biocidních přípravcích“),
 které byla nedávno přijato, ale není ještě použitelné. Analýzou
 nařízení o biocidních přípravcích se zjistilo, že některá
 ustanovení povedou k nepředvídaným důsledkům.
 Hlavním problémem je, že přechodná
 pravidla nařízení o biocidních přípravcích neúmyslně
 způsobí až jedenáctileté zmrazení trhu s předměty
 ošetřenými biocidními látkami, které jsou zákonně na trhu EU,
 ale dosud nebyly na úrovni EU posouzeny. Odhalily se i další neúmyslné
 tržní překážky, které by vyvstaly některým společnostem. V
 nařízení o biocidních přípravcích navíc chybí lhůta stanovená
 pro ochranu údajů, které se týkají přípravků
 s nejlepším rizikovým profilem.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Konzultace se zúčastněnými stranami
 a odborníky proběhly v rámci několika zasedání expertní
 skupiny nazvané Příslušné orgány pro biocidní přípravky. Návrh získal
 na těchto zasedáních významnou podporu.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Návrh obsahuje ustanovení, jež odstraní tržní
 překážky pro dodavatele nových předmětů ošetřených
 biocidními přípravky a pro velký počet dodavatelů
 biocidních účinných látek. Stanoví rovněž lhůty pro ochranu
 údajů týkajících se biocidních přípravků s nejlepším
 profilem.
 2013/0150 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY,
 kterým se mění nařízení (EU)
 č. 528/2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich
 používání, pokud jde o určité podmínky přístupu na trh
 (Text s významem pro EHP)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA
 EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[1],
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Ustanovení čl. 19
 odst. 4 písm. c) nařízení (EU) č. 528/20122[2] stanoví, že se nesmí
 povolit dodání biocidních přípravků na trh pro používání širokou
 veřejností, jestliže splňují kritéria pro látky perzistentní,
 bioakumulativní a toxické (PBT) nebo vysoce perzistentní a vysoce
 bioakumulativní (vPvB) v souladu s přílohou XIII nařízení
 Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18.
 prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování
 chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky,
 o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení
 Rady (EHS) č. 793/93 a nařízení Komise (ES)
 č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise
 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES[3]. Tato kritéria se vztahují
 pouze na látky, ale biocidní přípravky jsou často směsi
 a někdy výrobky. Ustanovení čl. 19 odst. 4 písm. c)
 nařízení (EU) č. 528/2012 by proto mělo odkazovat
 na biocidní přípravky, které obsahují látky splňující tato
 kritéria nebo z nichž takové látky vznikají.
 (2) V čl. 19
 odst. 1 písm. e) a čl. 19 odst. 7 nařízení
 (EU) č. 528/2012 je třeba objasnit, že limity, které musí být
 stanoveny podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 1935/2004 ze dne 27. října


text:
2004 o materiálech
 a předmětech určených pro styk s potravinami[4], jsou specifické migrační
 limity.
 (3) V
 ustanovení čl. 23 odst. 3 nařízení (EU)
 č. 528/2012 by měl být zrušen odkaz na přílohu VI,
 protože příloha uvedeného nařízení srovnávací posouzení neupravuje.
 (4) Ustanovení čl. 35
 odst. 3 nařízení (EU) č. 528/2012 uvádí, že pokud všechny
 dotčené členské státy uzavřou s referenčním
 členským státem dohodu o vzájemném uznání, výrobek má být povolen
 v souladu s čl. 33 odst. 4 nebo čl. 34
 odst. 6. Ustanovení odkazující na rozhodnutí všech dotčených
 členských států udělit povolení na základě vzájemného
 uznání jsou však stanovena v čl. 33 odst. 3
 a článku 34 odst. 6. Ustanovení čl. 35 odst. 3 by
 tudíž mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
 (5) Druhý pododstavec
 čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012
 požaduje, aby se při podání žádosti o obnovení povolení Unie uhradily
 poplatky podle čl. 80 odst. 1. Poplatky lze však uhradit až
 poté, co v souladu s čl. 45 odst. 3 druhým podstavcem Evropská
 agentura pro chemické látky (dále jen „agentura“) sdělí informace
 o jejich výši. Proto je třeba v zájmu zajištění soudržnosti
 s čl. 7 odst. 1, čl. 13 odst. 1 a s
 čl. 43 odst. 1 odstranit druhý pododstavec čl. 45
 odst. 1.
 (6) První a druhý
 pododstavec čl. 60 odst. 3 nařízení (EU)
 č. 528/2012 se vztahují na povolení udělená podle
 čl. 30 odst. 4, čl. 34 odst. 6 nebo
 čl. 44 odst. 4. Ustanovení odkazující na rozhodnutí
 udělit povolení jsou však stanovena v čl. 30 odst. 1,
 čl. 33 odst. 3, čl. 33 odst. 4, čl. 34
 odst. 6, čl. 34 odst. 7, čl. 36 odst. 4,
 čl. 37 odst. 2, čl. 37 odst. 3 a čl. 44
 odst. 5. Druhý pododstavec čl. 60 odst. 3 kromě toho
 neuvádí žádné období pro ochranu údajů uvedených
 v čl. 20 odst. 1 písm. b) předkládaných v žádosti
 podle čl. 26 odst. 1. Ustanovení čl. 60 odst. 3 by se
 proto mělo vztahovat i na čl. 26 odst. 3,
 čl. 30 odst. 1, čl. 33 odst. 3, čl. 33
 odst. 4, čl. 34 odst. 6, čl. 34
 odst. 7, čl. 36 odst. 4, čl. 37 odst. 2,
 čl. 37 odst. 3 a čl. 44 odst. 5.
 (7) Aby bylo možné připravit
 žádosti o povolení přípravku do data schválení účinné látky
 podle druhého pododstavce čl. 89 odst. 3 nařízení (EU)
 č. 528/2012, měl by být ode dne, kdy Komise přijme
 nařízení stanovující schválení účinné látky, umožněn
 elektronický přístup veřejnosti k informacím
 o účinných látkách podle článku 67 tohoto nařízení.
 (8) První pododstavec
 čl. 77 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 stanoví
 opravné prostředky proti rozhodnutím agentury přijatým podle
 čl. 26 odst. 2. Vzhledem k tomu, že však článek
 26 odst. 2 nezmocňuje agenturu k přijímání jakýchkoli
 rozhodnutí, odkaz na tento článek v čl. 77
 odst. 1 by měl být zrušen.
 (9) Článek 86 nařízení
 (EU) č. 528/2012 se vztahuje na účinné látky zařazené
 do přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady
 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o


text:
uvádění biocidních
 přípravků na trh[5].
 Mělo by být upřesněno, že ustanovení se použije
 na všechny účinné látky, pro něž Komise přijala
 směrnici, kterou je do této přílohy zařadila,
 že podmínky pro zařazení se použijí pro schválení
 a že datum schválení se považuje za datum zařazení.
 (10) První pododstavec
 čl. 89 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012
 umožňuje členským státům uplatňovat jejich stávající systém
 do dvou let ode dne schválení účinné látky. První pododstavec
 čl. 89 odst. 3 požaduje od členských států zajistit,
 aby schválení přípravku byla udělována, měněna nebo rušena
 do dvou let od schválení účinné látky. Pokud se však vezme
 v úvahu čas potřebný na jednotlivé kroky procesu udělování
 povolení, zejména pokud přetrvává neshoda o vzájemném uznání mezi
 členskými státy, a rozhodnutí proto musí být přenecháno Komisi,
 je třeba tyto lhůty prodloužit na tři roky a zohlednit
 toto prodloužení v druhém pododstavci čl. 37 odst. 3.
 (11) První pododstavec
 čl. 89 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012
 členským státům umožňuje uplatňovat jejich stávající systém
 na existující účinné látky. Biocidní přípravek může
 obsahovat kombinaci nových účinných látek, které byly schváleny,
 a existujících účinných látek, které dosud schváleny nebyly. Aby se
 zaručil přístup takových produktů na trh a motivovaly se tak
 inovace, měly by mít členské státy možnost používat pro takové
 produkty svůj současný systém až do okamžiku, kdy se existující účinná
 látka schválí, a takové přípravky budou tedy způsobilé ke schválení
 podle nařízení (EU) č. 528/2012.
 (12) Ustanovení čl. 89
 odst. 4 a čl. 93 odst. 2 nařízení (EU)
 č. 528/2012 stanoví přechodná období pro vyřazování
 biocidních přípravků, kterým nebylo uděleno povolení. Stejná
 období by se měla použít pro vyřazování přípravků, které
 již jsou na trhu a kterým je sice povolení uděleno, ale u kterých
 podmínky povolení vyžadují změnu.
 (13) V prvním a druhém
 pododstavci čl. 93 odst. 2 by se mělo vyjasnit,
 že odchylky v nich stanovené se uplatní pouze v rámci vnitrostátních
 předpisů členských států.
 (14) Smyslem čl. 94
 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 je povolit uvádění
 na trh předmětů ošetřených biocidními přípravky
 obsahujícími účinné látky, které sice zatím nebyly schváleny, ale jsou
 hodnoceny, a to buď v rámci pracovního programu podle
 čl. 89 odst. 1, nebo na základě žádosti podané podle
 čl. 94 odst. 1. Odkaz na celý článek 58 by se však
 mohl vykládat jako odchylka od požadavků na označování
 a informace v čl. 58 odst. 3 a 4, což nebyl
 úmysl. Ustanovení čl. 94 odst. 1 by proto mělo odkazovat
 na čl. 58 odst. 2.
 (15) Ustanovení čl. 94
 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 se vztahuje pouze
 na ošetřené předměty, které již byly uvedeny na trh,
 a zavede tedy zákaz uvádění na trh většiny nově
 ošetřených předmětů od 1. září 2013 až
 do schválení poslední účinné látky obsažené
 v předmětech, což nebyl úmysl. Působnost článku by
 proto měla být rozšířena tak, aby zahrnovala nově ošetřené
 předměty. Ustanovení čl. 94 odst. 1 by mělo
 rovněž stanovit přechodné vyřazovací období pro ošetřené
 předměty, pro které nebude do 1. září 2016
 předložena žádost o schválení účinné


text:
látky pro příslušný
 typ přípravku. V zájmu zjednodušení by měl být čl. 94
 odst. 2 sloučen s čl. 94 odst. 1.
 (16) První pododstavec
 čl. 95 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 ukládá
 povinnost předložení úplné dokumentace o látkách. Mělo by být
 jasně stanoveno, že taková úplná dokumentace má zahrnovat údaje podle
 přílohy IIIA nebo IVA směrnice 98/8/ES.
 (17) Smyslem třetího
 pododstavce čl. 95 odst. 1 nařízení (EU)
 č. 528/2012 je rozšířit právo odvolávat se na údaje uvedené
 v druhém pododstavci čl. 63 odst. 3 na všechny studie,
 které jsou potřebné k posouzení dopadů na lidské zdraví
 a hodnocení rizik pro životní prostředí, aby se možné budoucí
 příslušné osoby mohly zařadit do seznamu uvedeného
 v čl. 95 odst. 2. Bez takového práva na odvolání nebudou
 mít mnohé potenciální příslušné osoby čas na dosažení souladu
 s čl. 95 odst. 1 do požadovaného termínu, a nebudou
 moci být zařazeny na seznam do data uvedeného
 v čl. 95 odst. 3. Třetí pododstavec čl. 95
 odst. 1 však nezahrnuje studie o rozpadu a chování
 v životním prostředí. Kromě toho vzhledem k tomu,
 že potenciální příslušné osoby budou v souladu s čl. 63
 odst. 3 platit za právo na odvolání, měly by mít možnost plně využít
 tohoto práva jeho převodem na žadatele o povolení
 přípravku. Tento článek by proto měl být odpovídajícím
 způsobem změněn.
 (18) Cílem pátého pododstavce
 čl. 95 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 je
 omezit lhůtu pro ochranu údajů, které mohou být předávány již
 od 1. září 2013 pro účely souladu s prvním pododstavcem
 čl. 95 odst. 1, před tím, než budou sdíleny za účelem
 doložení žádosti o povolení přípravku. Tak tomu bude
 v případě údajů týkajících se kombinace látky a typu
 přípravku, pro který nebylo rozhodnutí o zařazení
 do přílohy I směrnice 98/8/ES přijato dne 1. září
 2013. Článek 95 uvedeného nařízení by proto měl odkazovat
 na toto datum.
 (19) Podle čl. 95
 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 má seznam
 zveřejněný agenturou obsahovat jména účastníků pracovního
 programu podle čl. 89 odst. 1. Cílem ustanovení je umožnit
 těmto účastníkům, aby mohli využívat mechanismus pro náhrady
 nákladů, který zavádí článek 95. Tato možnost by se měla týkat
 všech osob, které předložily úplnou dokumentaci v souladu
 s nařízením (EU) č. 528/2012 nebo podle směrnice
 98/8/ES nebo potvrzení o přístupu k této dokumentaci. Měla
 by zahrnovat rovněž dokumentaci předloženou k jakékoli látce,
 která není účinnou látkou sama o sobě, ale z které takové účinné
 látky vznikají.
 (20) První pododstavec
 čl. 95 odst. 3 nařízení (EU) č. 528/2012 zakazuje
 uvádět na trh biocidní přípravky obsahující účinné látky,
 jejichž výrobce nebo dovozce (dále jen „příslušná osoba“) není
 zařazen na seznamu uvedeném v tomto článku.
 Na základě čl. 89 odst. 2 a článku 93 odst.
 2 budou některé účinné látky legálně na trhu
 s biocidními přípravky, přestože ještě nebyla podána úplná
 dokumentace. Zákaz by se na tyto látky neměl vztahovat. Pokud navíc
 není v seznamu uveden výrobce nebo dovozce látky, jejíž úplná dokumentace
 je předložena, mělo by se umožnit jiné osobě uvést biocidní
 přípravky obsahující tuto látku


text:
na trh, s výhradou
 předložení dokumentace nebo potvrzení o přístupu
 k dokumentaci touto osobou nebo výrobcem nebo dovozcem biocidního
 přípravku.
 (21) Přechodné vyřazovací
 období pro používání biocidních přípravků podle druhého pododstavce
 čl. 95 odst. 3 nařízení (EU) č. 528/2012 by
 mělo záviset na okamžiku, kdy byla látka zahrnuta do seznamu.
 (22) Ustanovení čl. 95
 odst. 4 nařízení (EU) č. 528/2012 stanoví, že se
 článek 95 vztahuje na účinné látky uvedené v příloze I
 v kategorii 6. Tyto látky byly zahrnuty do přílohy
 I na základě podání úplné dokumentace, jejíž držitelé by
 měli mít nárok využít mechanismus náhrady nákladů
 zavedený uvedeným článkem. V budoucnu mohou být
 do přílohy I na základě takových podání zařazeny
 další látky. V kategorii 6 v příloze I uvedeného nařízení
 by proto měla být úprava pro všechny takové látky.
 (23) Popis produktů použitých
 v materiálech pro styk s potravinami v příloze
 V nařízení (EU) č. 528/2012 by měl být v souladu
 s terminologií používanou v nařízení (ES)
 č. 1935/2004.
 (24) V prvním pododstavci
 článku 96 nařízení (EU) č. 528/2012 by mělo být
 vyjasněno, že se směrnice 98/8/ES zrušuje, aniž jsou
 dotčena veškerá ustanovení nařízení (EU) č. 528/2012
 odkazující na směrnici 98/8/ES.
 (25) Nařízení (EU)
 č. 528/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem
 změněno,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Nařízení (EU) č. 528/2012 se
 mění takto:
 1) Článek 19 se mění takto:
 a) v odstavci 1 se písmeno e) nahrazuje tímto:
 „e) v příslušných případech byly
 stanoveny maximální limity reziduí pro potraviny a krmiva, pokud jde o
 účinné látky obsažené v biocidním přípravku, v souladu s
 nařízením Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví
 postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách*,
 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze
 dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v
 potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich
 povrchu**, nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 ze
 dne 6. května 2009, kterým se stanoví postupy Společenství pro
 stanovení limitů reziduí farmakologicky účinných látek v potravinách
 živočišného původu***, nebo směrnicí Evropského parlamentu a
 Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v
 krmivech****, nebo byly pro příslušné účinné látky stanoveny
 specifické limity pro migraci v souladu s nařízením Evropského parlamentu
 a Rady (ES) č. 1935/2004 ze dne 27. října 2004 o materiálech a
 předmětech určených pro styk s potravinami *****.
 * Úř. věst. L 37, 13.2.1993, s. 1.
 ** Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1.
 *** Úř. věst. L 152,
 16.6.2009, s. 11.
 **** Úř. věst. L 140,
 30.5.2002, s. 10.
 ***** Úř. věst. L 338,
 13.11.2004, s. 4.“
 b) v odstavci 4 se písmeno c) nahrazuje tímto:
 „c) je složen z látek, které splňují
 kritéria pro PBT nebo vPvB v souladu s přílohou XIII
 nařízení (ES) č. 1907/2006, nebo takové látky obsahuje nebo
 z něj mohou takové látky vzniknout;
 c) odstavec 7 se nahrazuje tímto:
 „7. Je-li to vhodné, budoucí držitel povolení nebo
 jeho zástupce požádá o stanovení maximálních limitů reziduí vztahujících
 se na účinné látky


text:
obsažené v biocidním přípravku v souladu s
 nařízením (EHS) č. 315/93, nařízením (ES) č. 396/2005,
 nařízením (ES) č. 470/2009 nebo směrnicí 2002/32/ES, nebo
 o stanovení specifických limitů pro migraci těchto látek v
 souladu s nařízením (ES) č. 1935/2004.“
 2) V čl. 23 odst. 3 se úvodní
 věta nahrazuje tímto:
 „Přijímající příslušný orgán nebo, v
 případě rozhodování o žádosti o povolení Unie, Komise zakáže nebo
 omezí dodání na trh nebo používání biocidního přípravku obsahujícího
 účinnou látku, která se má nahradit, pokud srovnávací posouzení podle
 technických pokynů uvedených v článku 24 prokáže, že jsou splněna
 obě tato kritéria:“
 3) V čl. 35 odst. 3 se čtvrtá
 věta nahrazuje tímto:
 „Postup se poté považuje za ukončený a
 referenční členský stát a každý dotyčný členský stát povolí
 biocidní přípravek v souladu s čl. 33 odst. 3 nebo čl. 34 odst.
 6.“
 4) V čl. 37 odst. 3 se druhý
 pododstavec nahrazuje tímto:
 „Zatímco probíhá postup podle tohoto článku,
 je povinnost členských států povolit biocidní přípravek
 během tří let od data schválení, uvedená v čl. 89 odst. 3 prvním
 pododstavci, dočasně pozastavena.“
 5) V čl. 45 odst. 1 se zrušuje
 druhý pododstavec;
 6) V čl. 60 odst. 3 se znění
 prvního a druhého pododstavce nahrazuje tímto:
 „Lhůta pro ochranu údajů
 předložených za účelem povolení biocidního přípravku
 obsahujícího pouze stávající účinné látky skončí 10 let po prvním dni
 v měsíci následujícím po prvním rozhodnutí o povolení přípravku
 přijatém podle čl. 26
 odst. 3, čl. 30 odst. 1, čl. 33 odst. 3, čl. 33 odst.4, čl.
 34 odst. 6, čl. 34 odst. 7, čl. 36 odst. 4, čl. 37 odst. 2,
 čl. 37 odst. 3, nebo čl. 44 odst. 5.
 Lhůta pro ochranu údajů
 předložených za účelem povolení biocidního přípravku
 obsahujícího novou účinnou látku skončí 15 let po prvním dni v
 měsíci následujícím po prvním rozhodnutí o povolení přípravku
 přijatém podle čl. 26 odst. 3, čl. 30 odst.1, čl. 33
 odst.3, čl. 33 odst.4, čl. 34 odst. 6, čl. 34 odst.7, čl.
 36 odst. 4, čl. 37 odst. 2, čl. 37 odst. 3, nebo čl. 44 odst.
 5.“
 7) V čl. 67 odst. 1 se úvodní
 věta nahrazuje tímto:
 „Ode dne, kdy Komise přijme nařízení v
 souladu s čl. 9 odst. 1 písm. a), jsou veřejnosti bezplatně a ve
 snadno přístupné podobě poskytovány níže uvedené aktuální informace o
 účinných látkách uchovávané agenturou nebo Komisí:“
 8) V čl. 67 odst. 3 se úvodní
 věta nahrazuje tímto:
 „Ode dne, kdy Komise přijme nařízení v
 souladu s čl. 9 odst. 1 písm. a), s výjimkou případů, kdy
 poskytovatel informací předloží odůvodnění podle čl. 66
 odst. 4, které příslušný orgán nebo agentura schválí a z něhož
 vyplývá, proč by toto zveřejnění mohlo ohrozit jeho obchodní
 zájmy nebo zájmy kterékoliv jiné dotčené strany, agentura bezplatně
 zveřejní tyto aktuální informace o účinných látkách:“
 9) V čl. 77 odst. 1
 se první pododstavec nahrazuje tímto:
 „Odvoláními proti rozhodnutím agentury
 přijatým v souladu s čl. 7 odst. 2, čl. 13 odst. 3, čl. 43
 odst. 2, čl. 45 odst. 3, čl. 54 odst. 3, čl.


text:
54 odst. 4 a
 čl. 54 odst. 5, čl. 63 odst. 3 a čl. 64 odst. 1 je
 pověřen odvolací senát zřízený podle nařízení (ES) č.
 1907/2006.“
 10) Článek 86 se nahrazuje tímto:
 „Článek 86
 Účinná látka zařazená do
 přílohy I směrnice 98/8/ES
 Účinné látky,
 které Komise přijetím směrnice zařadila do přílohy
 I směrnice 98/8/ES, se považují od data zařazení za
 schválené tímto nařízením a zařadí se na seznam uvedený
 v čl. 9 odst. 2. Schválení podléhá podmínkám stanoveným
 v uvedených směrnicích Komise.“;
 11) Článek 89 se mění takto:
 a) v odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje
 tímto:
 „Odchylně od čl. 17 odst. 1, čl. 19
 odst. 1 a čl. 20 odst. 1 tohoto nařízení a aniž jsou dotčena
 ustanovení odstavců 1 a 3 tohoto článku, může členský stát
 pokračovat v uplatňování svého současného systému nebo praxe
 dodávání určitého biocidního přípravku na trh po dobu tří let od
 data schválení poslední účinné látky obsažené v tomto biocidním
 přípravku. Členský stát má možnost v souladu se svými vnitrostátními
 pravidly povolit dodávání na trh na jeho území pouze u biocidních
 přípravků obsahujících pouze stávající účinné látky, které byly
 nebo jsou hodnoceny podle nařízení Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4.
 prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v
 čl. 16 odst. 2 směrnice 98/8/ES*, ale dosud nebyly pro tento typ
 přípravku schváleny, nebo u biocidních přípravků obsahujících
 kombinaci takových látek a účinných látek schválených v souladu s tímto
 nařízením.
 * Úř. věst. L 325, 11.12.2007,
 s. 3.“
 b) v odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje
 tímto:
 „Na základě rozhodnutí o schválení
 určité účinné látky pro konkrétní typ přípravku členské
 státy zajistí, aby povolení pro biocidní přípravky takového typu
 přípravku obsahující uvedenou účinnou látku byla v souladu s tímto
 nařízením podle potřeby udělována, měněna nebo rušena
 do tří let ode dne schválení.“
 c) odstavec 4 se nahrazuje tímto:
 „4. Pokud příslušný orgán členského
 státu zamítne žádost o povolení biocidního přípravku předloženou
 podle odstavce 3, rozhodne se povolení neudělit nebo se rozhodne
 udělit povolení za určitých podmínek, které si vyžádají změny
 přípravku, platí, že:
 a) biocidní přípravek, kterému nebylo
 uděleno povolení nebo který případně
 nesplňuje podmínky povolení, již nesmí být dodáván na trh po uplynutí
 180 dnů od data takového rozhodnutí příslušného orgánu;
 b) odstraňování a používání stávajících
 zásob biocidního přípravku může pokračovat do uplynutí 365
 dnů ode dne rozhodnutí příslušného orgánu.“
 12) V čl. 93 odst. 2 se znění
 prvního a druhého pododstavce nahrazuje tímto:
 „Odchylně od čl. 17 odst. 1 může
 členský stát pokračovat v uplatňování svého stávajícího systému
 nebo praxe dodávání na trh biocidních přípravků uvedených v odstavci
 1 tohoto článku, v jejichž případě byla podána žádost v souladu
 s odstavcem 1 tohoto článku, až do dne rozhodnutí o udělení povolení.
 V případě, že se rozhodne o zamítnutí povolení nebo o
 udělení povolení za určitých podmínek, které si vyžádají změny přípravku,
 tento biocidní přípravek, který nezískal povolení nebo případně
 není v souladu s podmínkami povolení, již nesmí být dodáván
 na trh po uplynutí 180 dnů od data takového rozhodnutí.


text:
Odchylně od čl. 17
 odst. 1 mohou členské státy pokračovat v uplatňování svého
 stávajícího režimu nebo praxe dodávání na trh biocidních
 přípravků uvedených v odstavci 1 tohoto článku,
 v jejichž případě nebyla předložena žádost v souladu
 s odstavcem 1 tohoto článku do 180 dnů po dni 1.
 září 2017.“
 13) Články 94 a 95 se nahrazují
 tímto:
 „Článek 94
 Přechodná opatření týkající se ošetřených
 předmětů
 Ošetřený předmět, který byl
 ošetřen biocidním přípravkem, jenž obsahuje pouze účinné látky
 uvedené v čl. 89 odst. 2 nebo pro nějž byla nejpozději dne 1.
 září 2016 podána žádost o schválení pro příslušný typ přípravku
 nebo jenž obsahuje kombinaci pouze takových látek a účinných látek
 uvedených v čl. 58 odst. 2, nebo ošetřený předmět, který
 takový biocidní přípravek obsahuje, může být odchylně od
 čl. 58 odst. 2 nadále uváděn na trh až do:
 1.
 data schválení použití pro příslušný typ
 přípravku poslední účinné látky obsažené v biocidním
 přípravku, pokud se nerozhodne o neschválení jedné
 z účinných látek pro příslušné použití,
 2.
 do 180 dnů od rozhodnutí, kterým se
 zamítá schválení jedné z účinných látek pro příslušné použití.
 Rovněž
 odchylně od čl. 58 odst. 2 může být ošetřený
 předmět, který byl ošetřen biocidním přípravkem obsahujícím
 jiné látky než ty, které jsou uvedeny ve zmíněném článku nebo
 v odstavci 1 tohoto článku, nebo ošetřený předmět,
 který takový biocidní přípravek obsahuje, uváděn na trh
 do 1. března 2017.
 Článek 95
 Přechodná opatření týkající se přístupu k dokumentaci
 o účinných látkách
 1. Počínaje dnem 1. září 2013 agentura
 zveřejňuje a pravidelně aktualizuje seznam všech
 účinných látek a všech látek, z kterých mohou účinné látky
 vzniknout, jejichž dokumentace byla v souladu s přílohou II
 tohoto nařízení nebo s přílohou IVA nebo IIA směrnice
 98/8/ES a případně IIIA uvedené směrnice (dále jen „úplná
 dokumentace látky“) předložena a přijata nebo ověřena
 orgány členského státu v řízení podle tohoto nařízení nebo
 směrnice (dále jen „příslušné látky“). U každé příslušné látky
 musí být v seznamu rovněž uvedeny všechny osoby, které jim dokumentaci
 předložily nebo ji předložily agentuře v souladu
 s druhým pododstavcem tohoto odstavce, a upřesní se jejich
 úloha, jak je uvedeno ve zmíněném pododstavci, jakož i datum
 zařazení látky do seznamu.
 Osoba usazená v Unii, která vyrábí nebo
 dováží příslušné látky nebo biocidní přípravky, které je obsahují,
 (dále jen „dodavatel látky“) může kdykoli předložit agentuře
 buď úplnou dokumentaci látky, potvrzení o přístupu k úplné
 dokumentaci látky, nebo odkaz na úplnou dokumentaci látky, jejíž veškeré
 lhůty pro ochranu údajů uplynuly.
 Pokud u příslušné látky není v seznamu, na
 který se odkazuje v prvním pododstavci, uveden žádný dodavatel, může
 tyto informace poskytnout osoba usazená v Unii, která vyrábí biocidní
 přípravek, který se z příslušné látky skládá, obsahuje ji nebo
 z kterého může tato látka vzniknout, nebo která jej dodává na trh.
 Agentura informuje předkladatele žádosti
 o poplatcích splatných podle čl. 80 odst. 1 a zamítne
 žádost, pokud žadatel poplatky ve lhůtě 30 dnů nezaplatí.
 Předkladatele o tom informuje.
 Po obdržení poplatků splatných podle
 čl. 80 odst. 1 agentura ověří, zda je předložení
 v souladu s


text:
druhým pododstavcem tohoto odstavce, a informuje o
 tom předkladatele.
 2. Od 1. září 2015 se nesmějí
 biocidní přípravky, které jsou z látky uvedené na seznamu podle
 odstavce 1 složeny, obsahují ji nebo z nich může taková látka
 vzniknout, dodávat na trh nebo používat, dokud nebude dodavatel látky nebo
 dodavatel přípravku doplněn na seznam uvedený v odstavci 1.
 3. Pro účely předkládání žádosti
 v souladu s odst. 1 druhým pododstavcem se čl. 63
 odst. 3 tohoto nařízení použije na všechny toxikologické a ekotoxikologické
 studie a studie rozpadu a chování v životním prostředí v
 souvislosti s látkami uvedenými v příloze II nařízení (ES)
 č. 1451/2007, včetně veškerých studií nezahrnujících zkoušky
 na obratlovcích.
 4. Dodavatel látky nebo přípravku zahrnutý do seznamu
 uvedeného v odstavci 1, jemuž bylo vydáno potvrzení o přístupu
 pro účely tohoto článku nebo mu bylo uděleno právo odvolávat se
 na studii v souladu s odstavcem 3, je oprávněn umožnit
 žadatelům o povolení biocidního přípravku, aby se pro účely
 čl. 20 odst. 1 odkazovaly na toto potvrzení
 o přístupu nebo na tuto studii.
 5. Všechny lhůty pro ochranu údajů o
 kombinacích látky a typu přípravku uvedených v příloze II
 nařízení (ES) č. 1451/2007, ale pro které se do 1.
 září 2013 nepřijalo rozhodnutí o zařazení
 do přílohy I směrnice 98/8/ES, skončí odchylně
 od článku 60 dne 31. prosince 2025.
 6. Odstraňování a používání stávajících
 zásob biocidních přípravků, které jsou z příslušné látky
 složeny, obsahují ji nebo z nich může taková látka vzniknout, jejíž
 dodavatel ani dodavatel výrobku nejsou zařazeni na seznamu uvedeném
 v odstavci 1, může odchylně od odstavce 2 pokračovat
 do 1. září 2016 nebo do jednoho roku po zařazení
 účinné látky na seznam, podle toho, co nastane později.
 7. Odstavce 1 až 6 se nevztahují na látky
 uvedené v příloze I v kategoriích 1 až 5 a 7 nebo
 na biocidní přípravky obsahující pouze takové látky.“
 14) V článku 96 se první
 pododstavec nahrazuje tímto:
 „Aniž jsou dotčeny články 86, 89 až 93
 a 95 tohoto nařízení, směrnice 98/8/ES se zrušuje s účinkem
 od 1. září 2013.“
 15) V příloze I se položka
 označená kategorie 6 nahrazuje tímto:
 „Kategorie 6 — látky, ke kterým byla
 předložena úplná dokumentace“
 16) V příloze V se druhý
 odstavec pod nadpisem „Typ přípravku 4: Oblast potravin a krmiv“
 nahrazuje tímto:
 „Přípravky používané k zapracování
 do materiálů, které mohou přijít do styku
 s potravinami.“
 Článek 2
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně
 [1] Úř. věst. C 347,
 18.12.2010, s. 62.
 [2] Úř. věst. L 167,
 27.6.2010, s. 1.
 [3] Úř. věst. L 396,
 30.12.2006, s. 1.
 [4] Úř. věst. L 338, 13.11.2004, s. 4.
 [5] Úř. věst. L 150, 8.6.2002, s. 71.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 28.8.2020
 COM(2020) 434 final
 2020/0205(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se schvalují změny Dohody o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (Bonnské dohody) týkající se rozšíření její věcné a zeměpisné působnosti
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí, kterým se zmocňuje vyjednavač Unie (v tomto případě: Komise) uzavřít jménem Unie změny Dohody o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (dále jen „Bonnská dohoda“)
 1
 týkající se rozšíření její věcné a zeměpisné působnosti s cílem zlepšit spolupráci v oblasti dohledu s ohledem na požadavky přílohy VI úmluvy MARPOL (dále jen „změna podle úmluvy MARPOL“) a v souvislosti s přistoupením Španělského království k dohodě (dále jen „změna týkající se Španělska“).
 1.1Dohoda o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami („Bonnská dohoda“)
 Cílem Bonnské dohody je bojovat proti znečištění v oblasti Severního moře a chránit pobřežní oblasti před námořními katastrofami a trvalým znečištěním z lodí a pobřežních zařízení. Smluvní stranou dohody je Evropská unie (v té době „Evropské hospodářské společenství“). Smluvními stranami dohody jsou rovněž státy Evropské unie při Severním moři spolu s Norskem.
 Cílem dohody je podporovat aktivní spolupráci a vzájemnou pomoc pobřežních států a Evropské unie při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami za účelem ochrany mořského prostředí a zájmů pobřežních států. Za tímto účelem dohoda stanoví, že smluvní strany prostřednictvím dohledu pomáhají odhalovat znečišťování, bojovat proti němu a předcházet porušování předpisů proti znečištění. Severní moře je rozděleno do různých zón, přičemž odpovědnost za dohled a za posuzování havárií je přidělena smluvním stranám. Smluvní strany jsou povinny informovat ostatní dotčené smluvní strany, jakmile zjistí, že přítomnost ropy nebo jiných škodlivých látek pravděpodobně vážně ohrozí pobřeží nebo související zájmy kterékoli další smluvní strany. Smluvní strany mohou v boji proti znečištění na moři nebo na jejich pobřeží požadovat pomoc, přičemž v takovém případě smluvní strany vyzvané k pomoci vyvinou v rámci svých možností nejvyšší úsilí, aby pomoc poskytly.
 Bonnskou dohodu uzavřelo Evropské hospodářské společenství rozhodnutím Rady 84/358/EHS
 2
 . Bonnská dohoda byla v roce 1989 změněna. Uvedené změny vstoupily v platnost dne 1. dubna 1994. Evropské hospodářské společenství uvedené změny schválilo rozhodnutím Rady 93/540/EHS
 3
 .
 Podle článku 16 Bonnské dohody se návrh smluvní strany na změnu Bonnské dohody nebo její přílohy projedná na zasedání smluvních stran. Po jednomyslném přijetí návrhu sdělí depozitář změnu smluvním stranám. Takové změny vstupují v platnost prvního dne druhého měsíce následujícího po dni, ve kterém depozitář obdržel oznámení o schválení od všech smluvních stran.
 Depozitářem Bonnské dohody je vláda Spolkové republiky Německo (čl. 18 odst. 3 Bonnské dohody).
 Podle článku 20 Bonnské dohody mohou smluvní strany jednomyslně přizvat kterýkoli jiný pobřežní stát v oblasti severovýchodního Atlantického oceánu k přistoupení k Bonnské dohodě. V takovém případě se podle potřeby změní článek 2 Bonnské dohody a její příloha a změna nabude účinku po vstupu této dohody v platnost pro přistupující stát.
 Dne 7. října 2019 přijala Rada rozhodnutí,


text:
kterým se Komise zmocňuje, aby jménem Unie jednala o změně podle článku 16 Bonnské dohody, kterou se rozšíří působnost uvedené dohody s cílem zlepšit spolupráci v oblasti dohledu s ohledem na požadavky přílohy VI úmluvy MAROPOL, jakož i o rozšíření uvedené dohody na Španělské království podle článku 20.
 Smluvní strany Bonnské dohody se na uvedených změnách jednomyslně dohodly na svém třicátém prvním zasedání ve dnech 9. až 11. října 2019. Změny jsou nyní předloženy k uzavření Unií. Španělské království bude kromě toho muset ratifikovat rozšíření Bonnské dohody podle článku 20 dohody na svou zónu odpovědnosti.
 1.2Změny Bonnské dohody
 1.2.1
 „Změna podle úmluvy MARPOL“ – změna věcné působnosti dohody
 Cílem této změny je zlepšit spolupráci a koordinaci mezi smluvními stranami v boji proti protiprávním atmosférickým emisím způsobeným lodní dopravou, aby se omezily negativní dopady, jež má spalování paliv s vysokým obsahem síry nebo dusíku používaných v lodní dopravě na lidské zdraví, biologickou rozmanitost a celé mořské prostředí. Smluvní strany toho zamýšlejí dosáhnout změnou několika ustanovení Bonnské dohody (článků 1, 5, 6 a 15 dohody, jakož i názvu dohody a její preambule), aby se její působnost rozšířila na znečištění ovzduší z lodí podle přílohy VI úmluvy MARPOL.
 1.2.2
 „Změna týkající se Španělska“ – změna zeměpisné působnosti dohody
 Smluvní strany rovněž přizvaly Španělské království, aby přistoupilo k dohodě, tím, že změnily článek 2 dohody a vymezily atlantické hranice oblasti Severního moře, které jsou relevantní pro účely dohody a její přílohy, a zároveň revidovaly hranice několika zón dohledu pro účely článku 6 dohody. Konkrétněji byla stanovena nová definice revidované oblasti, na niž se dohoda vztahuje. Francie souhlasila se zavedením nové zóny odpovědnosti Francie, která přímo sousedí se zónou společné odpovědnosti Francie a Spojeného království. Pokrývá oblast mezi zónou společné odpovědnosti Francie a Spojeného království a novou zónou odpovědnosti Španělska za účelem překlenutí veškerých mezer mezi starou hranicí Bonnské dohody a novou zónou odpovědnosti Španělska.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Procesněprávní základ
 Zásady
 V čl. 218 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie se stanoví, že „Rada přijme na návrh vyjednavače rozhodnutí o uzavření dohody“. Tento článek rovněž stanoví, že netýká-li se dohoda výlučně společné zahraniční a bezpečnostní politiky, přijme Rada rozhodnutí o uzavření dohody po obdržení souhlasu Evropského parlamentu v případě dohody v oblastech, na něž se vztahuje buď řádný legislativní postup, nebo zvláštní legislativní postup, v němž je vyžadován souhlas Evropského parlamentu.
 Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Vzhledem k tomu, že se smluvní strany dohodly na změnách zeměpisné a věcné působnosti Bonnské dohody, je vhodné, aby Unie tyto změny uzavřela.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 6 Smlouvy o fungování EU.
 Hmotněprávní základ
 Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 6 Smlouvy o fungování EU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí


text:
být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 6 Smlouvy o fungování EU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Zamýšlená věcná změna týkající se rozšíření věcné působnosti („změna podle úmluvy MARPOL“) Bonnské dohody sleduje současně několik cílů v oblasti civilní ochrany a životního prostředí, na které se vztahují články 196 a 191 Smlouvy o fungování EU, které jsou neoddělitelně spjaty, aniž by jeden byl vůči druhému vedlejší. Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 6 Smlouvy o fungování EU proto bude muset výjimečně zahrnovat různé odpovídající hmotněprávní základy.
 Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 191 Smlouvy o fungování EU a článek 196 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 218 odst. 6 Smlouvy o fungování EU.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 Změny jsou nesporné a všechny smluvní strany, včetně všech jednotlivých členských států, které jsou stranami dohody, je podporují.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Posouzení dopadů
 Od formálního procesu posouzení dopadů bylo upuštěno vzhledem k politické nezbytnosti rychlého postupu, aby EU jako smluvní strana Bonnské dohody mohla jednat a hlasovat o změnách Bonnské dohody na zasedání smluvních stran ve dnech 9.–11. října 2019 a schválit je na zasedání ministrů dne 11. října 2019. Tento přiměřený přístup má rovněž své opodstatnění, protože se očekává, že změny Bonnské dohody budou mít pouze pozitivní hospodářské, sociální a environmentální dopady.
 •Účelnost právních předpisů a zjednodušení
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Základní práva
 Tento návrh je v souladu se Smlouvami o EU a s Listinou základních práv Evropské unie.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Změny Bonnské dohody nebude mít žádný negativní dopad na rozpočet Unie.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Informativní dokumenty (u směrnic)
 Nevztahuje se na tento návrh. Viz oddíl níže.
 •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 Jediný hmotněprávní článek návrhu stanoví, že Komise obdrží od Rady zmocnění, aby jménem Unie uzavřela zamýšlené změny Bonnské dohody týkající se věcného rozšíření působnosti dohody ve vztahu k příloze VI úmluvy MARPOL a přistoupení Španělského království k dohodě.
 Poslední znění zamýšlených změn je uvedeno v přílohách rozhodnutí a lze jej shrnout takto:
 „Změna podle úmluvy MARPOL“
 Smluvní strany Bonnské dohody usilují o využití postupů a systémů pro letecký monitoring ropného znečištění zřízených podle této dohody k rozšíření na postupy a systémy, které zahrnují dohled související s monitoringem dodržováním předpisů v oblasti emisí z lodí. Smluvní strany tak budou moci maximálně využít zdrojů, které se již využívají pro letecký monitoring a dohled v případě ropných skvrn, a vytvořit základ pro ucelený systém environmentálního monitoringu Severního moře a jeho přístupů.
 Přijetí rozhodnutí o uzavření změny týkající se rozšíření mandátu Bonnské dohody v souvislosti s přílohou VI úmluvy MARPOL by zlepšilo společný dohled, monitoring a podávání zpráv o emisích z lodí v oblasti


text:
Severního moře. Tato činnost koordinovaná v rámci dohody by přispěla ke snížení rizik pro mořské prostředí a zájmy pobřežních států a Unie.
 „Změna týkající se Španělska“
 Tato změna rozšiřuje zeměpisnou působnost dohody tak, aby zahrnovala oblast mezi zónou společné odpovědnosti Francie a Spojeného království a novou zónou odpovědnosti Španělska za účelem překlenutí veškerých mezer mezi starou hranicí Bonnské dohody a novou zónou odpovědnosti Španělska. Francie přijala zavedení nové zóny odpovědnosti Francie. Smluvní strany zahrnutím Biskajského zálivu do oblasti, na niž se vztahuje Bonnská dohoda, zajistí, aby se na hlavní dopravní trasu v Evropě spojující Severní moře a Středozemní moře vztahoval společně koordinovaný systém řízení připravenosti a reakce.
 2020/0205 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se schvalují změny Dohody o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (Bonnské dohody) týkající se rozšíření její věcné a zeměpisné působnosti
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 191 odst. 4 a čl. 196 odst. 1 písm. c) ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po obdržení souhlasu Evropského parlamentu,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Dohodu o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (dále jen „Bonnská dohoda“)
 4
 uzavřelo Evropské hospodářské společenství rozhodnutím Rady 84/358/EHS
 5
 a vstoupila v platnost dne 1. září 1989. Bonnská dohoda byla změněna v roce 1989. Uvedené změny byly schváleny rozhodnutím Rady 93/540/EHS
 6
 a vstoupily v platnost dne 1. dubna 1994.
 (2) Dne 7. října 2019 Rada zmocnila Komisi, aby jménem Unie vedla jednání týkající se změn věcné a zeměpisné působnosti Bonnské dohody.
 (3) V souladu s čl. 16 odst. 1 Bonnské dohody projednaly smluvní strany návrh na změnu, jejímž cílem je rozšířit působnost Bonnské dohody s cílem zlepšit spolupráci v oblasti dohledu s ohledem na požadavky přílohy VI Mezinárodní úmluvy o zamezení znečištění moří z lodí (dále jen „úmluva MARPOL“)
 7
 . Smluvní strany rovněž projednaly také změny Bonnské dohody a její přílohy vzhledem k přistoupení Španělska k této dohodě v souladu s jejím článkem 20.
 (4) Komise v souladu s rozhodnutím Rady sjednala uvedené změny Bonnské dohody, které byly přijaty jednomyslně dvěma rozhodnutími na třicátém prvním zasedání smluvních stran Bonnské dohody konaném v Bonnu ve dnech 9. až 11. října 2019.
 (5) Uvedené změny Bonnské dohody by měly být jménem Evropské unie schváleny,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Změny Dohody o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (Bonnské dohody) týkající se rozšíření její věcné a zeměpisné působnosti, které přijaly smluvní strany na svém třicátém prvním zasedání konaném v Bonnu ve dnech 9. až 11. října 2019, se jménem Unie schvalují.
 Znění změn je uvedeno ve dvou rozhodnutích přijatých smluvními stranami, která jsou připojena k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Evropská komise je zmocněna provést jménem Evropské unie uložení listiny o schválení uvedené v článku 16 dohody s cílem vyjádřit souhlas Evropské unie být uvedenými změnami vázána.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem


text:
přijetí
 8
 .
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 188, 16.7.1984.
 (2)
 Rozhodnutí Rady 84/358/EHS ze dne 28. června 1984 o uzavření Dohody o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (Úř. věst. L 188, 16.7.1984, s. 7).
 (3)
 Rozhodnutí Rady 93/540/EHS ze dne 18. října 1993, kterým se schvalují některé změny Dohody o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (Úř. věst. L 263, 22.10.1993, s. 51).
 (4)
 Dohoda o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (Bonnská dohoda) (Úř. věst. L 188, 16.7.1984, s. 9).
 (5)
 Rozhodnutí Rady 84/358/EHS ze dne 28. června 1984 o uzavření Dohody o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (Úř. věst. L 188, 16.7.1984, s. 7).
 (6)
 Rozhodnutí Rady 93/540/EHS ze dne 18. října 1993, kterým se schvalují některé změny Dohody o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (Bonnská dohoda) (Úř. věst. L 263, 22.10.1993, s. 51).
 (7)
 Mezinárodní úmluva o zamezení znečištění moří z lodí, podepsaná v Londýně dne 2. listopadu 1973, doplněná protokolem ze dne 17. února 1978.
 (8)
 Datum vstupu změn v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 28.8.2020
 COM(2020) 434 final
 PŘÍLOHA
 návhru rozhodnutí Rady,
 kterým se schvaluje uzavření změn Dohody o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (Bonnské dohody) týkajících se rozšíření její věcné a zeměpisné působnosti Evropskou unií
 Rozhodnutí smluvních stran Dohody o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami o rozšíření oblasti působnosti dohody s cílem spolupracovat v oblasti dohledu s ohledem na požadavky přílohy VI úmluvy MARPOL
 Smluvní strany Dohody o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (dále jen „dohoda“),
 připomínajíce článek 16 dohody, který stanoví, že jedna nebo více smluvních stran může navrhnout změny dohody a že je lze přijmout jednomyslným hlasováním na zasedání smluvních stran,
 s úmyslem zajistit, aby depozitář obdržel co nejdříve od všech smluvních stran oznámení o schválení, aby mohly tyto změny v souladu s čl. 16 odst. 2 dohody rychle vstoupit v platnost,
 s cílem zlepšit spolupráci a koordinaci mezi smluvními stranami v boji proti protiprávním atmosférickým emisím způsobeným lodní dopravou, aby se omezily negativní dopady, jež má spalování paliv s vysokým obsahem síry nebo dusíku používaných v lodní dopravě na lidské zdraví, biologickou rozmanitost a celé mořské prostředí,
 jednomyslným hlasováním přijímají toto rozhodnutí:
 Odstavec 1 – Změna názvu dohody
 Název dohody se mění takto:
 „Dohoda o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami včetně znečištění ovzduší způsobeného lodní dopravou“
 Odstavec 2 – Změna preambule dohody
 Preambule dohody se mění takto:
 před slova „Nizozemského království“ se vkládá slovo „Irska“.
 Odstavce 2 až 6 preambule se mění takto:
 „uznávajíce, že znečištění moře ropou a jinými škodlivými látkami a znečištění ovzduší způsobené lodní dopravou v oblasti Severního moře může


text:
ohrozit mořské prostředí, biologickou rozmanitost, lidské zdraví a příslušné zájmy pobřežních států,
 vědomy si, že takové druhy znečištění mají mnoho zdrojů a že nehody a jiné havárie na moři vyvolávají velké znepokojení,
 přesvědčeny, že schopnost bojovat proti takovým druhům znečištění i aktivní spolupráce a vzájemná pomoc států jsou nezbytné k ochraně jejich pobřeží a souvisejících zájmů,
 vítajíce pokrok, kterého již bylo dosaženo v rámci Dohody o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou podepsané v Bonnu dne 9. června 1969,
 přejíce si dále rozvíjet vzájemnou pomoc a spolupráci při sledování různých druhů znečištění a v boji proti nim,“
 Odstavec 3 – Změna článku 1
 Článek 1 se mění takto:
 „Článek 1
 Tato dohoda se použije v oblasti Severního moře podle článku 2:
 1)
 kdykoli přítomnost nebo hrozící přítomnost ropy nebo jiných škodlivých látek znečišťujících nebo hrozících znečistit moře představuje závažné a bezprostřední nebezpečí pro pobřeží nebo související zájmy jedné nebo více smluvních stran nebo
 2)
 kdykoli přítomnost nebo hrozící přítomnost emisí způsobených lodní dopravou ve smyslu přílohy VI úmluvy MARPOL a znečišťujících nebo hrozících znečistit mořské prostředí přispívá k eutrofizaci moře a ohrožuje zdraví lidí, kteří žijí na pobřeží, nebo živých tvorů v moři, a
 3)
 pro dohled, který pomáhá zjistit znečištění a bojovat proti němu ve smyslu odstavců 1 a 2 tohoto článku a zabránit porušování předpisů na ochranu před znečištěním.“
 Odstavec 4 – Změna článku 5
 Článek 5 se mění takto:
 „Článek 5
 1.
 Kdykoli některá smluvní strana zjistí, že nehoda nebo přítomnost ropy nebo jiných škodlivých látek, včetně emisí z lodí, v oblasti Severního moře pravděpodobně vážně ohrozí pobřeží nebo související zájmy kterékoli další smluvní strany, bez odkladu informuje prostřednictvím svého příslušného úřadu uvedenou stranu.
 2.
 Smluvní strany se zavazují vyžadovat od kapitánů všech lodí plujících pod jejich vlajkami a od pilotů letadel registrovaných v jejich zemích, aby vzhledem k okolnostem nejvhodnějšími a nejpřiměřenějšími způsoby bezodkladně hlásili:
 a)
 všechny nehody, které působí nebo pravděpodobně způsobí znečištění mořského prostředí;
 b)
 přítomnost, povahu a rozsah ropy nebo jiných škodlivých látek, které pravděpodobně vážně ohrozí pobřeží nebo související zájmy jedné nebo více smluvních stran.
 3.
 Smluvní strany použijí jednotný formulář pro podávání zpráv o znečištění, jak je požadováno podle odstavce 1 tohoto článku.“
 Odstavec 5 – Změna článku 6
 Článek 6 se mění takto:
 „Článek 6
 1.
 Výhradně pro účely této dohody se oblast Severního moře dělí na zóny popsané v příloze této dohody.
 2.
 Smluvní strany, v jejichž zóně dojde ke stavu popsanému v čl. 1 odst. 1 této dohody, provedou nezbytné posouzení povahy a rozsahu jakékoli nehody nebo případně druhu a přibližného množství ropy nebo jiných škodlivých látek a směru a rychlosti jejich pohybu.
 3.
 Dotčená smluvní strana okamžitě informuje prostřednictvím svých příslušných úřadů všechny ostatní smluvní strany o svém posouzení a o každé akci, kterou podnikla za účelem boje proti znečištění ropou nebo jinými škodlivými látkami, a sleduje tyto látky po celou dobu jejich přítomnosti ve své zóně.
 4.
 Závazky smluvních stran podle tohoto článku týkající se zón společné odpovědnosti jsou předmětem zvláštních technických ujednání uzavřených


text:
mezi dotčenými stranami. Tato ujednání jsou sdělena ostatním smluvním stranám.“
 Odstavec 6 – Změna článku 15
 Článek 15 se mění takto:
 „Článek 15
 1.
 Smluvní strany zajistí plnění úkolů sekretariátu v souvislosti s touto dohodou a zohlední stávající ujednání v rámci jiných mezinárodních dohod o prevenci znečišťování mořského prostředí a znečišťování ovzduší platných pro stejný region jako tato dohoda.
 2.
 Každá smluvní strana poskytuje příspěvek ve výši 2,5 % ročních výdajů dohody. Zůstatek výdajů dohody se rozdělí mezi smluvní strany, které nejsou členy Evropského hospodářského společenství, přiměřeně jejich hrubému národnímu produktu v souladu s příspěvkovou stupnicí pravidelně přijímanou Valným shromážděním Organizace spojených národů. V žádném případě nesmí příspěvek smluvní strany na tento zůstatek překročit 20 % tohoto zůstatku.“
 Odstavec 7 – Vstup v platnost
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvního dne druhého měsíce následujícího po dni, ve kterém depozitář obdržel oznámení o schválení od všech smluvních stran.
 PŘÍLOHA [...]
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 28.8.2020
 COM(2020) 434 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady,
 kterým se schvalují změny Dohody o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (Bonnské dohody) týkající se rozšíření její věcné a zeměpisné působnosti
 Rozhodnutí smluvních stran Dohody o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami o přistoupení Španělského království k dohodě
 Smluvní strany Dohody o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (dále jen „dohoda“),
 PŘIPOMÍNAJÍCE článek 20 dohody, který stanoví, že smluvní strany mohou jednomyslně přizvat kterýkoli jiný pobřežní stát v oblasti severovýchodního Atlantského oceánu k přistoupení k dohodě a že v takovém případě se podle potřeby změní článek 2 a příloha dohody,
 VYJÁDŘIVŠE jednomyslný záměr přizvat Španělsko k přistoupení k dohodě,
 VÍTAJÍCE přání Španělska přistoupit k dohodě,
 jednomyslně rozhodly, že
 Odstavec 1 – Změna preambule dohody
 Preambule dohody se nahrazuje tímto: před slova „Švédského království“ se vkládají slova „Španělského království“.
 Odstavec 2 – Přizvání Španělska v souladu s článkem 20
 Smluvní strany v souladu s článkem 20 jednomyslně zvou Španělsko, aby přistoupilo k Bonnské dohodě. S ohledem na toto přizvání se přijímají následující změny článku 2 a přílohy této dohody.
 Odstavec 3 – Změna článku 2
 Článek 2 dohody se mění takto:
 „Článek 2
 Pro účely této dohody se oblastí Severního moře rozumí oblast moře zahrnující:
 a)
 vlastní Severní moře jižně od 61°00′00′′,00 sš;
 oblast Skagerraku, jejíž jižní hranice je vymezena východně od Skaw 57°44′43′′,00 sš;
 c)
 Biskajský záliv, ohraničený na jihu a západě čárou definovanou v části I přílohy této dohody;
 d)
 ostatní vody zahrnující Irské moře, Keltské moře, Malinské moře, průlivy Severní Minch a Malý Minch, část Norského moře a části severovýchodního Atlantského oceánu ohraničené na západě a na severu čárou definovanou v části II přílohy této dohody.“
 Odstavec 4 – Změna přílohy dohody
 Příloha dohody se mění v souladu s dodatkem tohoto rozhodnutí.
 Odstavec 5 – Vstup v platnost
 Změny obsažené v tomto rozhodnutí vstupují v platnost prvního dne druhého měsíce následujícího po dni, v němž Španělsko uložilo svou listinu o přistoupení k dohodě.
 Dodatek


text:
„PŘÍLOHA DOHODY O SPOLUPRÁCI PŘI BOJI PROTI
 ZNEČIŠŤOVÁNÍ SEVERNÍHO MOŘE ROPOU A JINÝMI ŠKODLIVÝMI LÁTKAMI
 Z ROKU 1983
 Popis atlantské hranice oblasti Severního moře a zón uvedených v článku 6 této dohody
 Atlantská hranice oblasti Severního moře
 Část I: Čára ohraničující oblast Severního moře na jihu a jihozápadě
 Čára spojující kanál La Manche a přístupy k němu na jihozápadě a Biskajský záliv na jihu a západě je čára, která:
 i)začíná na západním pobřeží Španělska v bodě 42°30′04′′,25 sš, 8°52′18′′,22 zd;
 ii)z tohoto bodu pak podél loxodromy do bodu 42°30′04′′,32 sš, 10°24′55′′,16 zd;
 iii)z tohoto bodu pak podél loxodromy do bodu 46°00′04′′,07 sš, 10°24′54′′,86 zd;
 iv)z tohoto bodu pak podél loxodromy do bodu 46°00′04′′,06 sš, 9°59′54′′,88 zd;
 v)z tohoto bodu pak podél čáry až do průsečíku rovnoběžky 48°27′00′′,00 sš a čáry (dále jen „čára Bonnské dohody z roku 1983“) vedené 50 námořních mil západně od čáry spojující ostrov Ushant a ostrovy Scilly;
 vi)vi)od tohoto průsečíku pak podél čáry Bonnské dohody z roku 1983 na sever až k jejímu průsečíku s čárou označující hranici kontinentálního šelfu mezi Francií a Spojeným královstvím, jak je definována v rozhodnutí rozhodčího soudu ze dne 30. června 1977;
 vii)vii)od tohoto průsečíku pak podél čáry této hranice na západ až k bodu 48°10′00′′,00 sš, 9°22′15′′,91 zd a
 viii)viii)z tohoto bodu pak podél rovnoběžky 48°10′00′′,00 sš na západ až k bodu 48°10′00′′,00 sš, 10°00′00′′,00 zd.
 Část II: Čára ohraničující západ a sever ostatních vod, na něž se vztahuje dohoda
 Čára ohraničující západ a sever ostatních vod, na něž se vztahuje dohoda, zahrnujících Irské moře, Keltské moře, Malinské moře, průlivy Severní Minch a Malý Minch, část Norského moře a části severovýchodního Atlantského oceánu, je čára, která
 i)
 začíná v bodě 48°10′00′′,00 sš, 0°00′00′′,00 zd;
 ii)
 z tohoto bodu pak podél západní hranice irské zóny odpovědnosti za znečištění moře (tj. čáry, která je v každém bodě vzdálena 200 námořních mil od nejbližšího bodu na základních čarách stanovených pro účely irských zákonů o námořní jurisdikci z let 1959–1988) až k bodu 56°42′00′′,00 sš, 14°00′00′′,00 zd;
 iii)
 z tohoto bodu pak podél západní hranice zóny stanovené nařízením Spojeného království o obchodní lodní dopravě (zamezení znečištění) (limity) z roku 1996 ve znění nařízení o obchodní lodní dopravě (zamezení znečištění) (limity) z roku 1997 (tj. čar spojujících body v tabulce 1 níže v pořadí, v jakém jsou uvedeny) až k bodu 63°38′10′′,68 sš, 0°30′00′′,00 zd a
 iv)
 z tohoto bodu pak podél rovnoběžky 63°38′10′′,68 sš na východ až k pobřeží Norska.
 Tabulka 1: Body a čáry západní hranice zóny stanovené nařízením Spojeného království o obchodní lodní dopravě (zabránění znečištění) (limity) z roku 1996, v platném znění
 Body uvedené v nařízení Spojeného království v platném znění a jejich souřadnice
 Úsečka mezi těmito body
 27.
 56°42′00′′,00 sš
 14°00′00′′,00 zd
 27–28 Poledník
 28.
 56°49′00′′,00 sš
 14°00′00′′,00 zd
 28–29 Rovnoběžka
 29.
 56°49′00′′,00 sš
 14°30′34′′,00 zd
 29–30 Oblouk měřený 200 námořních mil od příslušných základních bodů na Sv. Kildě, od nichž se měří šířka teritoriálních vod
 30.
 57°52′22′′,00 sš
 14°53′22′′,00 zd
 30–31 Oblouk měřený 200 námořních mil od příslušných základních


text:
bodů na Sv. Kildě, od nichž se měří šířka teritoriálních vod
 31.
 58°30′00′′,00 sš
 14°48′58′′,00 zd
 31–32 Oblouk měřený 200 námořních mil od příslušných základních bodů na Sv. Kildě, od nichž se měří šířka teritoriálních vod
 32.
 59°00′00′′,00 sš
 14°35′07′′,00 zd
 32–33 Oblouk měřený 200 námořních mil od příslušných základních bodů na Sv. Kildě, od nichž se měří šířka teritoriálních vod
 33.
 59°40′54′′,00 sš
 13°58′10′′,00 zd
 33–34 Oblouk měřený 200 námořních mil od příslušných základních bodů na Sv. Kildě, od nichž se měří šířka teritoriálních vod
 34.
 59°50′00′′,00 sš
 13°46′24′′,00 zd
 34–35 Rovnoběžka
 35.
 59°50′00′′,00 sš
 5°00′00′′,00 zd
 35–36 Poledník
 36.
 60°10′00′′,00 sš
 5°00′00′′,00 zd
 36–37 Rovnoběžka
 37.
 60°10′00′′,00 sš
 4°48′00′′,00 zd
 37–38 Poledník
 38.
 60°20′00′′,00 sš
 4°48′00′′,00 zd
 38–39 Rovnoběžka
 39.
 60°20′00′′,00 sš
 4°24′00′′,00 zd
 39–40 Poledník
 40.
 60°40′00′′,00 sš
 4°24′00′′,00 zd
 40–41 Rovnoběžka
 41.
 60°40′00′′,00 sš
 4°00′00′′,00 zd
 41–42 Poledník
 42.
 61°00′00′′,00 sš
 4°00′00′′,00 zd
 42–43 Rovnoběžka
 43.
 61°00′00′′,00 sš
 3°36′00′′,00 zd
 43–44 Poledník
 44.
 61°30′00′′,00 sš
 3°36′00′′,00 zd
 44–45 Rovnoběžka
 45.
 61°30′00′′,00 sš
 3°00′00′′,00 zd
 45–46 Poledník
 46.
 61°45′00′′,00 sš
 3°00′00′′,00 zd
 46–47 Rovnoběžka
 47.
 61°45′00′′,00 sš
 2°48′00′′,00 zd
 47–48 Poledník
 48.
 62°00′00′′,00 sš
 2°48′00′′,00 zd
 48–49 Rovnoběžka
 49.
 62°00′00′′,00 sš
 2°00′00′′,00 zd
 49–50 Poledník
 50.
 62°30′00′′,00 sš
 2°00′00′′,00 zd
 50–51 Rovnoběžka
 51.
 62°30′00′′,00 sš
 1°36′00′′,00 zd
 51–52 Poledník
 52.
 62°40′00′′,00 sš
 1°36′00′′,00 zd
 52–53 Rovnoběžka
 53.
 62°40′00′′,00 sš
 1°00′00′′,00 zd
 53–54 Poledník
 54.
 63°20′00′′,00 sš
 1°00′00′′,00 zd
 54–55 Rovnoběžka
 55.
 63°20′00′′,00 sš
 0°30′00′′,00 zd
 55–56 Poledník
 56.
 63°38′10′′,68 sš
 0°30′00′′,00 zd
 Hranice zón odpovědnosti uvedených v článku 6 této dohody
 Část III:
 Hranice zón národní odpovědnosti
 1)
 Obecně:
 Pokud jsou hranice zóny odpovědnosti stanoveny řadou čar spojujících body v seznamu, je povaha těchto čar povahou specifikovanou vůči každému bodu jako povaha čáry spojující ho s následujícím bodem.
 2)
 Dánsko: Zóna národní odpovědnosti Dánska je vymezena následující řadou čar:
 a)
 čára, která začíná na průsečíku hranice zóny společné odpovědnosti Dánska a Německa, jak je popsána v části IV níže, čarou mezi bodem 55°10′03′′,40 sš, 7°33′09′′,60 vd a prvním bodem DE1/DK1 a vede podél této čáry až do bodu DE1/DK1;
 b)
 řada čar spojujících následující body v pořadí, v jakém jsou uvedeny:
 Body stanovující hranici zóny
 Povaha čáry spojující bod s následujícím bodem
 Další body se stejnými souřadnicemi
 DK1
 55°30′40′′,30 sš
 5°45′00′′,00 vd
 Geodetická křivka
 DE1
 DK2
 55°15′00′′,00 sš
 5°24′12′′,00 vd
 Geodetická křivka
 DE2
 DK3
 55°15′00′′,00 sš
 5°09′00′′,00 vd
 Geodetická křivka
 DE3
 DK4
 55°24′15′′,00 sš
 4°45′00′′,00 vd
 Geodetická křivka
 DE4
 DK5
 55°46′21′′,80 sš
 4°15′00′′,00 vd
 Geodetická křivka
 DE5
 DK6
 55°55′09′′,40 sš
 3°21′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 DE6
 DK7
 56°05′12′′,00 sš
 3°15′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK23, NO23
 DK8
 56°35′30′′,00 sš
 5°02′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NO24
 DK9
 57°10′30′′,00 sš
 6°56′12′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NO25
 DK10
 57°29′54′′,00 sš
 7°59′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NO26
 DK11
 57°37′06′′,00 sš
 8°27′30′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NO27
 DK12
 57°41′48′′,00 sš
 8°53′18′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NO28
 DK13
 57°59′18′′,00 sš
 9°23′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NO29
 DK14
 58°15′41′′,20 sš
 10°01′48′′,10 vd
 Oblouk ortodromy
 NO30, SE4
 DK15
 58°08′00′′,10 sš
 10°32′32′′,80 vd
 Geodetická křivka
 SE3
 DK16
 57°49′00′′,60 sš
 11°02′55′′,60 vd
 Geodetická křivka
 SE2


text:
DK17
 57°44′43′′,00 sš
 11°07′04′′,00 vd
 SE1
 3)
 Německo: Zóna národní odpovědnosti Německa je vymezena následující řadou čar:
 a)
 čára, která začíná na průsečíku hranice zóny společné odpovědnosti Dánska a Německa, jak je popsána v části IV níže, čarou mezi bodem 55°10′03′′,40 sš, 7°33′09′′,60 vd a prvním bodem DE1/DK1 a vede podél této čáry až do bodu DE1/DK1;
 b)
 řada čar spojujících následující body v pořadí, v jakém jsou uvedeny:
 Body stanovující hranici zóny
 Povaha čáry spojující bod s následujícím bodem
 Další body se stejnými souřadnicemi
 DE1
 55°30′40′′,30 sš
 5°45′00′′,00 vd
 Geodetická křivka
 DK1
 DE2
 55°15′00′′,00 sš
 5°24′12′′,00 vd
 Geodetická křivka
 DK2
 DE3
 55°15′00′′,00 sš
 5°09′00′′,00 vd
 Geodetická křivka
 DK3
 DE4
 55°24′15′′,00 sš
 4°45′00′′,00 vd
 Geodetická křivka
 DK4
 DE5
 55°46′21′′,80 sš
 4°15′00′′,00 vd
 Geodetická křivka
 DK5
 DE6
 55°55′09′′,40 sš
 3°21′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 DK6
 DE7
 55°50′06′′,00 sš
 3°24′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK24
 DE8
 55°45′54′′,00 sš
 3°22′13′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL19
 DE9
 55°20′00′′,00 sš
 4°20′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL20
 DE10
 55° 00′00′′,00 sš
 5°00′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL21
 DE11
 54°37′12′′,00 sš
 5°00′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL22
 DE12
 54°11′12′′,00 sš
 6°00′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL23
 DE13
 53°59′56′′,80 sš
 6°06′28′′,20 vd
 NL24
 c)
 u pevniny čára vedoucí z bodu DE12 směrem k bodu DE13 (tj. příští dohodnutý ohraničující bod se souřadnicemi 53°59′56′′,80 sš, 6°06′28′′,20 vd) až k průsečíku této čáry s hranicí zóny společné odpovědnosti mezi Nizozemskem a Německem popsané v části IV níže.
 4)
 Irsko: Zóna národní odpovědnosti Irska je vymezena následující řadou čar:
 a)
 na severu řada čar spojujících body v tabulce 3 v pořadí, v jakém jsou uvedeny;
 b)
 na západě západní hranice oblasti Severního moře;
 c)
 na východě a na jihu řada čar spojujících body v tabulce 2 v pořadí, v jakém jsou uvedeny.
 5)
 Nizozemsko: Zóna národní odpovědnosti Nizozemska je vymezena na jihu rovnoběžkou 51°51′52′′,1267 sš a na sever od této rovnoběžky následující řadou čar:
 a)
 řada čar spojujících následující body v pořadí, v jakém jsou uvedeny:
 Body stanovující hranici zóny
 Povaha čáry spojující bod s následujícím bodem
 Další body se stejnými souřadnicemi
 NL1
 51°51′52′′,1267 sš
 2°31′48′′,0975 vd
 Oblouk ortodromy
 UK42
 NL2
 51°59′00′′,00 sš
 2°37′36′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK41
 NL3
 52°01′00′′,00 sš
 2°39′30′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK40
 NL4
 52°05′18′′,00 sš
 2°42′12′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK39
 NL5
 52°06′00′′,00 sš
 2°42′54′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK38
 NL6
 52°12′24′′,00 sš
 2°50′24′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK37
 NL7
 52°17′24′′,00 sš
 2°56′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK36
 NL8
 52°25′00′′,00 sš
 3°03′30′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK35
 NL9
 52°37′18′′,00 sš
 3°11′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK34
 NL10
 52°47′00′′,00 sš
 3°12′18′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK33
 NL11
 52°53′00′′,00 sš
 3°10′30′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK32
 NL12
 53°18′06′′,00 sš
 3°03′24′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK31
 NL13
 53°28′12′′,00 sš
 3°01′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK30
 NL14
 53°35′06′′,00 sš
 2°59′18′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK29
 NL15
 53°40′06′′,00 sš
 2°57′24′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK28
 NL16
 53°57′48′′,00 sš
 2°52′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK27
 NL17
 54°22′48′′,00 sš
 2°45′48′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK26
 NL18
 54°37′18′′,00 sš
 2°53′54′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK25
 NL19
 55°45′54′′,00 sš
 3°22′13′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 DE8
 NL20
 55°20′00′′,00 sš
 4°20′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 DE9
 NL21
 55° 00′00′′,00 sš
 5°00′00′′,00 vd


text:
Oblouk ortodromy
 DE10
 NL22
 54°37′12′′,00 sš
 5°00′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 DE11
 NL23
 54°11′12′′,00 sš
 6°00′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 DE12
 NL24
 53°59′56′′,80 sš
 6°06′28′′,20 vd
 DE13
 b)
 u pevniny čára vedoucí z bodu NL23 směrem k bodu NL24 (tj. příští dohodnutý ohraničující bod se souřadnicemi 53°59′56′′,80 sš, 6°06′28′′,20 vd) až k průsečíku této čáry s hranicí zóny společné odpovědnosti mezi Nizozemskem a Německem popsané v části IV níže.
 6)
 Norsko: Zóna národní odpovědnosti Norska je vymezena na severu rovnoběžkou 63°38′10′′,68 sš a na západě, jihu a východě následující řadou čar:
 a)
 řada čar spojujících body v tabulce 4 v pořadí, v jakém jsou uvedeny;
 b)
 na jih od posledního bodu uvedeného v tabulce řada čar, které spojují následující body v pořadí, v jakém jsou uvedeny:
 Body stanovující hranici zóny
 Povaha čáry spojující bod s následujícím bodem
 Další body se stejnými souřadnicemi
 NO23
 56°05′12′′,00 sš
 3°15′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 UK23, DK7
 NO24
 56°35′30′′,00 sš
 5°02′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 DK8
 NO25
 57°10′30′′,00 sš
 6°56′12′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 DK9
 NO26
 57°29′54′′,00 sš
 7°59′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 DK10
 NO27
 57°37′06′′,00 sš
 8°27′30′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 DK11
 NO28
 57°41′48′′,00 sš
 8°53′18′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 DK12
 NO29
 57°59′18′′,00 sš
 9°23′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 DK13
 NO30
 58°15′41′′,20 sš
 10°01′48′′,10 vd (bod A)
 Oblouk ortodromy
 SE4, DK14
 NO31
 58°30′41′′,20 sš
 10°08′46′′,90 vd (bod B)
 Oblouk ortodromy
 SE5
 NO32
 58°45′41′′,30 sš
 10°35′40′′,00 vd (bod C)
 Loxodroma
 SE6
 NO33
 58°53′34′′,00 sš
 10°38′25′′,00 vd (bod D)
 SE7
 c)
 poté čára kopírující norsko-švédskou hranici.
 7)
 Švédsko Zóna národní odpovědnosti Švédska je vymezena na jihu rovnoběžkou 57°44′43′′,00 sš a na sever od této rovnoběžky řadou čar
 a) spojujících následující body v pořadí, v jakém jsou uvedeny:
 Body stanovující hranici zóny
 Povaha čáry spojující bod s následujícím bodem
 Další body se stejnými souřadnicemi
 SE1
 57°44′43′′,00 sš
 11°07′04′′,00 vd
 Geodetická křivka
 DK17
 SE2
 57°49′00′′,60 sš
 11°02′55′′,60 vd
 Geodetická křivka
 DK16
 SE3
 58°08′00′′,10 sš
 10°32′32′′,80 vd
 Geodetická křivka
 DK15
 SE4
 58°15′41′′,20 sš
 10°01′48′′,10 vd (bod A)
 Oblouk ortodromy
 DK14, NO30
 SE5
 58°30′41′′,20 sš
 10°08′46′′,90 vd (bod B)
 Oblouk ortodromy
 NO31
 SE6
 58°45′41′′,30 sš
 10°35′40′′,00 vd (bod C)
 Loxodroma
 NO32
 SE7
 58°53′34′′,00 sš
 10°38′25′′,00 vd (bod D)
 NO33
 b)
 poté čára kopírující švédsko-norskou hranici.
 8)
 Spojené království: Zóna národní odpovědnosti Spojeného království je vymezena
 a)
 na východě řadou čar zahrnujících:
 i)
 řadu čar spojujících body v tabulce 4 v pořadí, v jakém jsou uvedeny;
 ii)
 řadu čar spojujících následující body v pořadí, v jakém jsou uvedeny:
 Body stanovující hranici zóny
 Povaha čáry spojující bod s následujícím bodem
 Další body se stejnými souřadnicemi
 UK23
 56°05′12′′,00 sš
 3°15′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NO23, DK7
 UK24
 55°50′06′′,00 sš
 3°24′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 DE7
 UK25
 54°37′18′′,00 sš
 2°53′54′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL18
 UK26
 54°22′48′′,00 sš
 2°45′48′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL17
 UK27
 53°57′48′′,00 sš
 2°52′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL16
 UK28
 53°40′06′′,00 sš
 2°57′24′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL15
 UK29
 53°35′06′′,00 sš
 2°59′18′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL14
 UK30
 53°28′12′′,00 sš
 3°01′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL13
 UK31
 53°18′06′′,00 sš
 3°03′24′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL12
 UK32
 52°53′00′′,00 sš
 3°10′30′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL11
 UK33
 52°47′00′′,00 sš
 3°12′18′′,00 vd


text:
Oblouk ortodromy
 NL10
 UK34
 52°37′18′′,00 sš
 3°11′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL9
 UK35
 52°25′00′′,00 sš
 3°03′30′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL8
 UK36
 52°17′24′′,00 sš
 2°56′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL7
 UK37
 52°12′24′′,00 sš
 2°50′24′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL6
 UK38
 52°06′00′′,00 sš
 2°42′54′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL5
 UK39
 52°05′18′′,00 sš
 2°42′12′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL4
 UK40
 52°01′00′′,00 sš
 2°39′30′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL3
 UK41
 51°59′00′′,00 sš
 2°37′36′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NL2
 UK42
 51°51′52′′,1267 sš
 2°31′48′′,0975 vd
 Oblouk ortodromy
 NL1
 b)
 na jihu a západě následující řadou čar:
 i)
 čára začínající v nejzápadnějším bodě ostrovů Scilly a spojující tento bod s bodem 49°52′00′′,00 sš, 7°44′00′′,00 zd;
 ii)
 od tohoto bodu čára kopírující čáru Bonnské dohody z roku 1983 (jak je definována v části I výše) na jih až k jejímu průsečíku s hranicí kontinentálního šelfu mezi Francií a Spojeným královstvím, jak je definována v rozhodnutí rozhodčího soudu ze dne 30. června 1977;
 iii)
 od tohoto průsečíku čára této hranice na západ až k bodu 48°10′00′′,00 sš, 9°22′15′′,91 zd a
 iv)
 od tohoto bodu řada čar spojujících body v tabulce 2 v pořadí, v jakém jsou uvedeny, s vnější hranicí teritoriálních vod přilehlých k Severnímu Irsku v bodě 54°00′00′′,00 sš, 5°36′20′′,00 zd;
 c)
 na západě a severu následující řadou čar:
 i)
 čára spojující bod v teritoriálních vodách přilehlých k Severnímu Irsku co nejblíže k bodu 55°31′13′′,36 sš, 6°45′00′′,00 zd s tímto bodem;
 ii)
 od tohoto bodu řada čar spojujících body v tabulce 3 v pořadí, v jakém jsou uvedeny, až k bodu 56°42′00′′,00 sš, 14°00′00′′,00 zd;
 iii)
 od tohoto bodu čára kopírující západní a severní hranice oblasti Severního moře až k bodu 63°38′10′′,68 sš, 0°30′00′′,00 zd.
 Tabulka 2: Body a čáry hranice mezi zónami odpovědnosti Irska a Spojeného království – východ a jih
 Body stanovující hranici zón
 Povaha čáry spojující bod s následujícím bodem
 IR1/UK50
 48°10′00′′,00 sš
 10°00′00′′,00 zd
 Poledník
 IR2/UK51
 48°20′00′′,00 sš
 10°00′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR3/UK52
 48°20′00′′,00 sš
 9°48′00′′,00 zd
 Poledník
 IR4/UK53
 48°30′00′′,00 sš
 9°48′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR5/UK54
 48°30′00′′,00 sš
 9°36′00′′,00 zd
 Poledník
 IR6/UK55
 48°50′00′′,00 sš
 9°36′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR7/UK56
 48°50′00′′,00 sš
 9°24′00′′,00 zd
 Poledník
 IR8/UK57
 49° 00′00′′,00 sš
 9°24′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR9/UK58
 49° 00′00′′,00 sš
 9°17′00′′,00 zd
 Poledník
 IR10/UK59
 49°10′00′′,00 sš
 9°17′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR11/UK60
 49°10′00′′,00 sš
 9°12′00′′,00 zd
 Poledník
 IR12/UK61
 49°20′00′′,00 sš
 9°12′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR13/UK62
 49°20′00′′,00 sš
 9°03′00′′,00 zd
 Poledník
 IR14/UK63
 49°30′00′′,00 sš
 9°03′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR15/UK64
 49°30′00′′,00 sš
 8°54′00′′,00 zd
 Poledník
 IR16/UK65
 49°40′00′′,00 sš
 8°54′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR17/UK66
 49°40′00′′,00 sš
 8°45′00′′,00 zd
 Poledník
 IR18/UK67
 49°50′00′′,00 sš
 8°45′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR19/UK68
 49°50′00′′,00 sš
 8°36′00′′,00 zd
 Poledník
 IR20/UK69
 50°00′00′′,00 sš
 8°36′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR21/UK70
 50°00′00′′,00 sš
 8°24′00′′,00 zd
 Poledník
 IR22/UK71
 50°10′00′′,00 sš
 8°24′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR23/UK72
 50°10′00′′,00 sš
 8°12′00′′,00 zd
 Poledník
 IR24/UK73
 50°20′00′′,00 sš
 8°12′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR25/UK74
 50°20′00′′,00 sš
 8°00′00′′,00 zd
 Poledník
 IR26/UK75
 50°30′00′′,00 sš
 8°00′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR27/UK76
 50°30′00′′,00 sš
 7°36′00′′,00 zd
 Poledník
 IR28/UK77
 50°40′00′′,00 sš
 7°36′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR29/UK78
 50°40′00′′,00 sš
 7°12′00′′,00 zd
 Poledník
 IR30/UK79
 50°50′00′′,00 sš
 7°12′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR31/UK80
 50°50′00′′,00 sš
 7°03′00′′,00 zd
 Poledník
 IR32/UK81
 51°00′00′′,00 sš
 7°03′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR33/UK82
 51°00′00′′,00 sš
 6°48′00′′,00 zd
 Poledník
 IR34/UK83
 51°10′00′′,00


text:
sš
 6°48′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR35/UK84
 51°10′00′′,00 sš
 6°42′00′′,00 zd
 Poledník
 IR36/UK85
 51°20′00′′,00 sš
 6°42′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR37/UK86
 51°20′00′′,00 sš
 6°33′00′′,00 zd
 Poledník
 IR38/UK87
 51°30′00′′,00 sš
 6°33′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR39/UK88
 51°30′00′′,00 sš
 6°18′00′′,00 zd
 Poledník
 IR40/UK89
 51°40′00′′,00 sš
 6°18′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR41/UK90
 51°40′00′′,00 sš
 6°06′00′′,00 zd
 Poledník
 IR42/UK91
 51°50′00′′,00 sš
 6°06′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR43/UK92
 51°50′00′′,00 sš
 6°00′00′′,00 zd
 Poledník
 IR44/UK93
 51°54′00′′,00 sš
 6°00′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR45/UK94
 51°54′00′′,00 sš
 5°57′00′′,00 zd
 Poledník
 IR46/UK95
 51°58′00′′,00 sš
 5°57′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR47/UK96
 51°58′00′′,00 sš
 5°54′00′′,00 zd
 Poledník
 IR48/UK97
 52°00′00′′,00 sš
 5°54′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR49/UK98
 52°00′00′′,00 sš
 5°50′00′′,00 zd
 Poledník
 IR50/UK99
 52°04′00′′,00 sš
 5°50′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR51/UK100
 52°04′00′′,00 sš
 5°46′00′′,00 zd
 Poledník
 IR52/UK101
 52°08′00′′,00 sš
 5°46′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR53/UK102
 52°08′00′′,00 sš
 5°42′00′′,00 zd
 Poledník
 IR54/UK103
 52°12′00′′,00 sš
 5°42′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR55/UK104
 52°12′00′′,00 sš
 5°39′00′′,00 zd
 Poledník
 IR56/UK105
 52°16′00′′,00 sš
 5°39′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR57/UK106
 52°16′00′′,00 sš
 5°35′00′′,00 zd
 Poledník
 IR58/UK107
 52°24′00′′,00 sš
 5°35′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR59/UK108
 52°24′00′′,00 sš
 5°22′48′′,00 zd
 Poledník
 IR60/UK109
 52°32′00′′,00 sš
 5°22′48′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR61/UK110
 52°32′00′′,00 sš
 5°28′00′′,00 zd
 Poledník
 IR62/UK111
 52°44′00′′,00 sš
 5°28′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR63/UK112
 52°44′00′′,00 sš
 5°24′30′′,00 zd
 Poledník
 IR64/UK113
 52°52′00′′,00 sš
 5°24′30′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR65/UK114
 52°52′00′′,00 sš
 5°22′30′′,00 zd
 Poledník
 IR66/UK115
 52°59′00′′,00 sš
 5°22′30′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR67/UK116
 52°59′00′′,00 sš
 5°19′00′′,00 zd
 Poledník
 IR68/UK117
 53°09′00′′,00 sš
 5°19′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR69/UK118
 53°09′00′′,00 sš
 5°20′00′′,00 zd
 Poledník
 IR70/UK119
 53°26′00′′,00 sš
 5°20′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR71/UK120
 53°26′00′′,00 sš
 5°19′00′′,00 zd
 Poledník
 IR72/UK121
 53°32′00′′,00 sš
 5°19′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR73/UK122
 53°32′00′′,00 sš
 5°17′00′′,00 zd
 Poledník
 IR74/UK123
 53°39′00′′,00 sš
 5°17′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR75/UK124
 53°39′00′′,00 sš
 5°16′20′′,40 zd
 Poledník
 IR76/UK125
 53°42′08′′,40 sš
 5°16′20′′,40 zd
 Rovnoběžka
 IR77/UK126
 53°42′08′′,40 sš
 5°17′51′′,00 zd
 Poledník
 IR78/UK127
 53°44′24′′,00 sš
 5°17′51′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR79/UK128
 53°44′24′′,00 sš
 5°19′19′′,80 zd
 Poledník
 IR80/UK129
 53°45′48′′,00 sš
 5°19′19′′,80 zd
 Rovnoběžka
 IR81/UK130
 53°45′48′′,00 sš
 5°22′00′′,00 zd
 Poledník
 IR82/UK131
 53°46′00′′,00 sš
 5°22′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR83/UK132
 53°46′00′′,00 sš
 5°19′00′′,00 zd
 Poledník
 IR84/UK133
 53°59′56′′,95 sš
 5°19′00′′,00 zd
 Tabulka 3: Body a čáry hranice mezi zónami odpovědnosti Irska a Spojeného království – sever
 Body stanovující hranici zón
 Povaha čáry spojující bod s následujícím bodem
 IR85/UK134
 55°31′13′′,36 sš
 6°45′00′′,00 zd
 Poledník
 IR86/UK135
 55°28′00′′,00 sš
 6°45′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR87/UK136
 55°28′00′′,00 sš
 6°48′00′′,00 zd
 Poledník
 IR88/UK137
 55°30′00′′,00 sš
 6°48′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR89/UK138
 55°30′00′′,00 sš
 6°51′00′′,00 zd
 Poledník
 IR90/UK139
 55°35′00′′,00 sš
 6°51′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR91/UK140
 55°35′00′′,00 sš
 6°57′00′′,00 zd
 Poledník
 IR92/UK141
 55°40′00′′,00 sš
 6°57′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR93/UK142
 55°40′00′′,00 sš
 7°02′00′′,00 zd
 Poledník
 IR94/UK143
 55°45′00′′,00 sš
 7°02′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR95/UK144
 55°45′00′′,00 sš
 7°08′00′′,00 zd
 Poledník
 IR96/UK145
 55°50′00′′,00 sš
 7°08′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR97/UK146
 55°50′00′′,00 sš
 7°15′00′′,00 zd
 Poledník
 IR98/UK147
 55°55′00′′,00 sš
 7°15′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR99/UK148
 55°55′00′′,00 sš
 7°23′00′′,00 zd
 Poledník
 IR100/UK149
 56°00′00′′,00 sš
 7°23′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR101/UK150
 56°00′00′′,00 sš
 8°13′00′′,00 zd
 Poledník
 IR102/UK151
 56°05′00′′,00 sš
 8°13′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR103/UK152
 56°05′00′′,00 sš
 8°39′30′′,00 zd
 Poledník
 IR104/UK153
 56°10′00′′,00 sš
 8°39′30′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR105/UK154
 56°10′00′′,00 sš
 9°07′00′′,00 zd
 Poledník
 IR106/UK155
 56°21′30′′,00 sš
 9°07′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR107/UK156
 56°21′30′′,00 sš
 10°30′00′′,00 zd
 Poledník
 IR108/UK157
 56°32′30′′,00 sš
 10°30′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR109/UK158
 56°32′30′′,00 sš
 12°12′00′′,00 zd
 Poledník
 IR110/UK159
 56°42′00′′,00 sš
 12°12′00′′,00 zd
 Rovnoběžka
 IR111/UK160
 56°42′00′′,00 sš
 14°00′00′′,00 zd
 Tabulka 4: Body a čáry hranice mezi zónami odpovědnosti Norska


text:
a Spojeného království
 Body stanovující hranici zón
 Povaha čáry spojující bod s následujícím bodem
 NO1/UK1
 63°38′10′′,68 sš
 0°10′59′′,31 zd
 Geodetická křivka
 NO2/UK2
 63°03′20′′,71 sš
 0°28′12′′,51 vd
 Geodetická křivka
 NO3/UK3
 62°58′21′′,06 sš
 0°33′31′′,01 vd
 Geodetická křivka
 NO4/UK4
 62°53′29′′,49 sš
 0°38′27′′,91 vd
 Geodetická křivka
 NO5/UK5
 62°44′16′′,31 sš
 0°47′27′′,69 vd
 Geodetická křivka
 NO6/UK6
 62°39′57′′,99 sš
 0°51′29′′,48 vd
 Geodetická křivka
 NO7/UK7
 62°36′20′′,75 sš
 0°54′44′′,78 vd
 Geodetická křivka
 NO8/UK8
 62°32′47′′,29 sš
 0°57′48′′,32 vd
 Geodetická křivka
 NO9/UK9
 62°30′09′′,83 sš
 1°00′05′′,92 vd
 Geodetická křivka
 NO10/UK10
 62°27′32′′,82 sš
 1°02′17′′,70 vd
 Geodetická křivka
 NO11/UK11
 62°24′56′′,68 sš
 1°04′25′′,86 vd
 Geodetická křivka
 NO12/UK12
 62°22′21′′,00 sš
 1°06′28′′,21 vd
 Geodetická křivka
 NO13/UK13
 62°19′40′′,72 sš
 1°08′30′′,96 vd
 Geodetická křivka
 NO14/UK14
 62°16′43′′,93 sš
 1°10′40′′,66 vd
 Geodetická křivka
 NO15/UK15
 61°44′12′′,00 sš
 1°33′13′′,44 vd
 Geodetická křivka
 NO16/UK16
 61°44′12′′,00 sš
 1°33′36′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NO17/UK17
 61°21′24′′,00 sš
 1°47′24′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NO18/UK18
 59°53′48′′,00 sš
 2°04′36′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NO19/UK19
 59°17′24′′,00 sš
 1°42′42′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NO20/UK20
 58°25′48′′,00 sš
 1°29′00′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NO21/UK21
 57°54′18′′,00 sš
 1°57′54′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NO22/UK22
 56°35′42′′,00 sš
 2°36′48′′,00 vd
 Oblouk ortodromy
 NO23/UK23
 56°05′12′′,00 sš
 3°15′00′′,00 vd
 9)
 Francie: Zóna národní odpovědnosti Francie je od severu po jih vymezena řadou čar spojujících následující body v pořadí, v jakém jsou uvedeny:
 Body stanovující hranici zóny
 Povaha čáry spojující bod s následujícím bodem
 Další body se stejnými souřadnicemi
 FR01
 48°19′56′′,52 sš
 4°46′23′′,67 zd
 Loxodroma
 FR02
 48°27′00′′,00 sš
 5°08′23′′,63 zd
 Rovnoběžka
 FR03
 48°27′00′′,00 sš
 6°34′40′′,90 zd
 Loxodroma
 FR04
 46°00′04′′,06 sš
 9°59′54′′,88 zd
 Loxodroma
 SP4
 FR05
 45°00′04′′,04 sš
 7°59′55′′,08 zd
 Loxodroma
 SP5
 FR06
 44°20′03′′,93 sš
 3°59′55′′,37 zd
 Loxodroma
 SP6
 FR07
 43°23′20′′,71 sš
 1°46′13′′,58 zd
 Loxodroma
 SP7
 FR08
 43°22′50′′,11 sš
 1°47′11′′,18 zd
 SP8
 10)
 Španělsko: Zóna národní odpovědnosti Španělska je vymezena řadou čar spojujících následující body v pořadí, v jakém jsou uvedeny:
 Body stanovující hranici zóny
 Povaha čáry spojující bod s následujícím bodem
 Další body se stejnými souřadnicemi
 SP1
 42°30′04′′,25 sš
 8°52′18′′,22 zd
 Loxodroma
 SP2
 42°30′04′′,32 sš
 10°24′55′′,16 zd
 Loxodroma
 SP3
 46°00′04′′,07 sš
 10°24′54′′,86 zd
 Loxodroma
 SP4
 46°00′04′′,06 sš
 9°59′54′′,88 zd
 Loxodroma
 FR4
 SP5
 45°00′04′′,04 sš
 7°59′55′′,08 zd
 Loxodroma
 FR5
 SP6
 44°20′03′′,93 sš
 3°59′55′′,37 zd
 Loxodroma
 FR6
 SP7
 43°23′20′′,71 sš
 1°46′13′′,58 zd
 Loxodroma
 FR7
 SP8
 43°22′50′′,11 sš
 1°47′11′′,18 zd
 FR8
 Část IV:
 Hranice zón společné odpovědnosti
 Zóny společné odpovědnosti jsou stanoveny takto:
 1.
 Zóna společné odpovědnosti Belgie, Francie, Nizozemska a Spojeného království
 Mořská oblast mezi rovnoběžkami 51°51′52′′,1267 sš a 51°06′00′′,00 sš
 2.
 Zóna společné odpovědnosti Francie a Spojeného království
 Kanál La Manche jihozápadně od rovnoběžky 51°32′00′′,00 sš k čáře, která:
 a)
 začíná v nejzápadnějším bodě ostrovů Scilly a spojuje tento bod s bodem 49°52′00′′,00 sš, 7°44′00′′,00 zd;
 b)
 od tohoto bodu kopíruje čáru vedenou 50 námořních mil západně od čáry spojující ostrovy Scilly a ostrov Ushant na jih k jejímu průsečíku s rovnoběžkou 48°27′00′′,00 sš a
 c)
 kopíruje tuto rovnoběžku na východ k nejjižnějšímu bodu ostrova Ushant.
 3.
 Zóna společné odpovědnosti Dánska a Německa
 Mořská oblast ohraničená:
 a)
 na jihu rovnoběžkou 54°30′00′′,00 sš západně od pobřeží Německa;
 b)
 na západě poledníkem 6°30′00′′,00 vd;
 c)
 na severu rovnoběžkou 55°50′00′′,00 sš západně od pobřeží Dánska a
 d)
 na východě hranicí odlivu


text:
(na základě referenční hydrografické plochy nejnižšího astronomického odlivu (LAT)) včetně oblasti moře Waddenzee.
 4.
 Zóna společné odpovědnosti Německa a Nizozemska
 Mořská oblast ohraničená:
 a)
 na západě poledníkem 6°00′00′′,00 vd (ED50) severně od pobřeží Nizozemska;
 b)
 na severu rovnoběžkou 54°0′00′′,00 sš (ED50);
 c)
 na východě poledníkem 7°15′00′′,00 vd (ED50) severně od pobřeží Německa a
 d)
 na jihu hranicí odlivu (na základě referenční hydrografické plochy nejnižšího astronomického odlivu (LAT)) včetně oblasti moře Waddenzee.
 Část V: Výklad
 Poloha bodů uvedených v této příloze se stanoví podle Evropského geodetického systému (verze 1950).“
 Příloha [...]