text:
oznámí ihned Mezinárodní organizaci pro civilní letectví rozdíly mezi jeho vlastním předpisem a předpisem stanoveným mezinárodní normou.
 (5)Rada ICAO během svého 219. zasedání ve dnech 2. až 20. března 2020 přijala několik změn řady příloh Chicagské úmluvy v oblasti bezpečnosti, životního prostředí a letecké navigace, mimo jiné změnu 37 přílohy 6 části II. O přijetí změny 37 přílohy 6 části II Chicagské úmluvy informuje smluvní strany ICAO dopis ICAO jednotlivým státům AN 11/6.3.21-20/31, který také státy žádá, aby v souladu se svými povinnostmi podle článku 38 Chicagské úmluvy oznámily ICAO veškeré rozdíly, které případně vznikly.
 (6)Změna 37 přílohy 6 části II Chicagské úmluvy schválená Radou ICAO spadá do oblastí, na které se vztahuje právo Unie, a tudíž do výlučné vnější pravomoci Unie. Uvedená změna spadá do oblasti, na kterou se vztahuje nařízení (EU) č. 965/2012
 7
 .
 (7)V tomto případě vede změna 37 k odchylce od nařízení (EU) č. 965/2012. Uvedené nařízení neobsahuje definici „provozních specifikací“ a „zvláštních oprávnění/schválení“. Oba termíny jsou však používány ve stejném významu. Změna 37 navíc zavedla požadavek na zvláštní oprávnění/schválení elektronického letového informačního zařízení (elektronické letové aktovky) (EFB), je-li používáno ve všeobecném letectví, což představuje rozdíl oproti nařízení (EU) č. 965/2012.
 (8)V důsledku toho by podle článku 38 Chicagské úmluvy měly členské státy Unie oznámit rozdíly v odpovědi na dopis ICAO jednotlivým státům AN11/6.3.21-20/31 v oblasti harmonizace termínů pro oprávnění, přijetí a schválení (AAA), tj. oznámit rozdíly oproti novým standardům a doporučeným postupům vyplývajícím ze změny 37 přijaté na 219. zasedání Rady ICAO s ohledem na přílohu 6 část II Chicagské úmluvy.
 (9)Rozdíly, které mají být oznámeny v odpovědi na dopis ICAO jednotlivým státům AN 11/6.3.21-20/31, mají dopad na právní účinky norem stanovených v rámci Chicagské úmluvy.
 (10)Je tudíž vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v odpovědi na dopis ICAO jednotlivým státům AN 11/6.3.21-20/31, jelikož přijetí změny 37 přílohy 6 části II Chicagské úmluvy vydané ICAO bude schopno rozhodným způsobem ovlivnit obsah práva Unie, a to nařízení Komise (EU) č. 965/2012
 8
 . Postoj Unie vyjádří členské státy Unie,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Unie zaujat v odpovědi na dopis jednotlivým státům AN 11/6.3.21-20/31 k přijetí změny 37 přílohy 6 části II vydaný Mezinárodní organizací pro civilní letectví ICAO, je uveden v příloze tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Postoj uvedený v článku 1 vyjádří všechny členské státy Unie.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Návrh Komise COM(2020) 649 týkající se rozhodnutí Rady, dosud Radou nepřijatého.
 (2)
 Nařízení Komise (EU) č. 965/2012 ze dne 5. října 2012, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008
 (Úř. věst. L 296, 25.10.2012, s. 1).
 (3)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.
 (4)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (5)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139 ze dne 4.


text:
července 2018 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví, kterým se mění nařízení (ES) č. 2111/2005, (ES) č. 1008/2008, (EU) č. 996/2010, (EU) č. 376/2014 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/30/EU a 2014/53/EU a kterým se zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 a (ES) č. 216/2008 a nařízení Rady (EHS) č. 3922/91 (Úř. věst. L 212, 22.8. 2018, s. 1).
 (6)
 Nařízení Komise (EU) č. 965/2012 ze dne 5. října 2012, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008
 (Úř. věst. L 296, 25.10.2012, s. 1).
 (7)
 Nařízení Komise (EU) č. 965/2012 ze dne 5. října 2012, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008
 (Úř. věst. L 296, 25.10.2012, s. 1).
 (8)
 Nařízení Komise (EU) č. 965/2012 ze dne 5. října 2012, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008
 (Úř. věst. L 296, 25.10.2012, s. 1).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 22.2.2021
 COM(2021) 74 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní organizaci pro civilní letectví, pokud jde o oznámení rozdílů oproti příloze 6 části II Úmluvy o mezinárodním civilním letectví
 PŘÍLOHA
 Rozdíly, které mají být oznámeny Mezinárodní organizaci pro civilní letectví, pokud jde o změnu 37 přílohy 6 – Provoz letadel části II – Mezinárodní všeobecné letectví – letouny Chicagské úmluvy
 1.Rozdíly, které mají být oznámeny
 Rada ICAO během svého 219. zasedání ve dnech 2. až 20. března 2020 přijala několik změn řady příloh Chicagské úmluvy v oblasti bezpečnosti, životního prostředí a letecké navigace, mimo jiné změnu 37 přílohy 6 části II.
 V této souvislosti a s ohledem na příslušné právní předpisy Unie se rozdíl v souvislosti se změnou 37 přílohy 6 části II o provozu letadel v oblasti harmonizace termínů pro oprávnění, přijetí a schválení (AAA) oznámí ICAO následovně.
 2.Podrobnosti o rozdílech, které se oznámí
 2.1.Změna 37 části II přílohy 6 Provoz letadel
 2.1.1.Popis
 Změna 37 přílohy 6 části II, která je předmětem tohoto rozhodnutí, se týká harmonizace termínů pro oprávnění, přijetí a schválení (AAA).
 2.1.2.Příslušné právo Unie
 Nařízení Komise (EU) č. 965/2012
 1
 2.1.3.Tabulka rozdílů, které se oznámí, pokud jde o změnu 37 přílohy 6 části II v oblasti harmonizace termínů pro oprávnění, přijetí a schválení
 Ustanovení přílohy
 Kategorie rozdílu
 Podrobnosti o rozdílu
 Poznámky
 2.4.17.2.2
 C
 Neprovedeno.
 EASA provede analýzu možného začlenění dotčených pravidel do aktu Evropské unie (spis RMT.0392) a podá Komisi zprávu.
 2.4.17.2.3
 C
 Neprovedeno
 EASA provede analýzu možného začlenění dotčených pravidel do aktu Evropské unie (spis RMT.0392) a podá Komisi zprávu.
 (1)
 Úř. věst. L 296, 25.10.2012, s. 1.

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
 |
 52010PC0494
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky SEK(2010) 1097 final /* KOM/2010/0494 konecném znení - COD 2010/0257 */
 [pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 29.9.2010KOM(2010) 494 v konečném znění2010/0257 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky SEK(2010) 1097 finalDŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislosti návrhuDne 10. října 2007 Komise zveřejnila sdělení Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii – KOM(2007) 575 (dále jen „modrá kniha“). Toto sdělení obhajuje nutnost rozvíjet a uplatňovat integrované, soudržné a společné rozhodování o oceánech, mořích, pobřežních regionech a námořních odvětvích. Integrovaná námořní politika tedy podporuje meziodvětvový přístup k námořní správě. Podněcuje k vyhledávání a využívání synergií mezi všemi politikami EU, které souvisejí s oceány, moři, pobřežními regiony a námořními odvětvími – zejména politikou v oblasti životního prostředí, námořní dopravy, energetiky, výzkumu, průmyslu a rybolovu, jakož i regionální politikou.Akční plán ke sdělení Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii – SEK(2007) 1278 – stanoví řadu akcí, které Evropská komise navrhla podniknout jako první krok v provádění nové, integrované námořní politiky pro Evropskou unii. V souladu s výzvou zasedání Evropské rady ze dne 14. prosince 2007, které integrovanou námořní politiku EU podpořilo[1], Komise dne 15. října 2009 přijala Zprávu o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU[2]. V této zprávě Komise shrnula hlavní dosavadní výsledky integrované námořní politiky (INP) a vytýčila směr pro další fázi jejího provádění.[3]Rada pro obecné záležitosti ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2009 zdůraznila význam financování pro další rozvoj a provádění INP tím, že vyzvala „Komisi, aby představila nezbytné návrhy na financování opatření v rámci integrované námořní politiky v rámci stávajícího finančního výhledu tak, aby vstoupily v platnost do roku 2011“.Další rozvoj a provádění integrované námořní politiky způsobem stanoveným Komisí a podpořeným Radou jsou ohroženy, protože ve zbývajícím období (2011–2013) současného finančního výhledu nejsou k dispozici dostatečné prostředky na financování nezbytných akcí. Akce v rámci INP byly dosud financovány na základě čl. 49 odst. 6 písm. a) a b) finančního nařízení a článku 32 jeho prováděcích pravidel, které umožňují financování pilotních a přípravných projektů.[4] Pilotní projekty a přípravné akce související s integrovanou námořní politikou mohou být financovány pouze do konce roku 2010.Trvalá uměřená finanční podpora je nutná k tomu, aby mohla EU provádět a dále rozvíjet integrovanou námořní politiku a realizovat zastřešující cíle stanovené v modré knize Komise z října 2007, potvrzené ve zprávě o pokroku z října 2009 a podpořené v závěrech Rady pro obecné záležitosti ze dne 16 listopadu 2009. Toto financování Komisi umožní, aby spolu s členskými státy a zúčastněnými stranami pokračovala v průzkumných pracích, které již byly zahájeny prostřednictvím přípravných akcí a pilotních projektů, a dále rozvinula a konkretizovala možnosti provádění integrované námořní politiky způsobem stanoveným ve zprávě o pokroku ze dne 15. října 2009.Hodnocení EX ANTETENTO LEGISLATIVNÍ NÁVRH NEVYMEZUJE NOVOU POLITIKU ANI NESTANOVÍ NOVÉ CÍLE. NEPřEDPOKLÁDÁ SE, žE BY MěL V TÉTO ETAPě VÝZNAMNÉ DALEKOSÁHLÉ DOPADY čI NOVÉ POLITICKÉ DůSLEDKY. Z TOHO DůVODU NENÍ K TOMUTO NÁVRHU PřIPOJENO POSOUZENÍ DOPADů. POKUD BY U


text: PřÍPADNÝCH NÁVAZNÝCH OPATřENÍ EXISTOVALA PRAVDěPODOBNOST VÝZNAMNÝCH DOPADů NEBO POLITICKÝCH DůSLEDKů, BUDOU K NIM PřIPOJENA ZVLÁšTNÍ POSOUZENÍ DOPADů.V souladu s čl. 27 odst. 4 finančního nařízení a čl. 21 odst. 1 jeho prováděcích pravidel provedla Komise hodnocení ex ante nejpodrobnějších aspektů navrhovaného programu financování. Toto hodnocení ex ante , které je k legislativnímu návrhu připojeno, podává mimo jiné přehled navrhovaného programu financování. Zvláštní pozornost je v něm věnována politickému kontextu, vymezení problémů, hlavním cílům programu, přidané hodnotě finanční účasti Společenství a hlavním možnostem/alternativám politiky, které se posuzují.V hodnocení ex ante byly stanoveny tyto tři alternativy politiky:1. žádná další opatření;2. uměřený finanční příspěvek EU, přiměřeně zvýšený v porovnání s dosavadními přípravnými a pilotními projekty, určený na další zkoumání možností a průběžné provádění INP podle toho, jak se bude rozvíjet;3. financování v plném rozsahu.Tyto tři hlavní možnosti politiky byly posouzeny pro tyto strategické oblasti INP[5]:- integrovaná námořní správa na všech úrovních;- činnosti související s oblastmi jednotlivých moří;- průřezové nástroje pro tvorbu integrované politiky;- vymezení hranic udržitelnosti lidské činnosti v kontextu rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí;- podpora mezinárodního rozměru INP a vedoucí pozice Evropy v této oblasti;- udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost a inovace;- zvyšování viditelnosti námořní Evropy.Každá z dostupných možností politiky byla posouzena podle těchto kritérií: i) účinnost dané možnosti z hlediska dosažení stanovených cílů a odpovídajících přínosů, ii) proveditelnost zvolené možnosti, iii) důsledky pro náklady rozpočtu EU.Následující tabulka obsahuje srovnání hlavních zjištění:POSOUZENÍ MOŽNOSTI | Účinnost z hlediska dosažení stanovených cílů a odpovídajících přínosů vysoká (+++) střední (+/-) nízká (---) | Proveditelnost vysoká (+++) střední (+/-) nízká (---) | Důsledky pro náklady rozpočtu EU kladné (+ až +++) záporné (- až ---) | Celkové posouzení kladné (+ až +++) záporné (- až ---) |Možnost 1 žádná zvláštní opatření | --- | + | rozpočtové prostředky - lidské zdroje - administrativní výdaje - | - |Možnost 2 uměřený finanční příspěvek EU | +++ | + | rozpočtové prostředky + lidské zdroje + administrativní výdaje + | + |Možnost 3 financování v plném rozsahu | +++ | - | rozpočtové prostředky +++ lidské zdroje ++ administrativní výdaje ++ | - |Žádná další opatření (možnost 1):Možnost 1 je nepochybně proveditelná a neměla by žádné důsledky pro náklady rozpočtu EU. Na druhé straně nepřijetí dalších opatření v tom smyslu, že nebudou financovány akce a činnosti v oblasti integrované námořní politiky v období 2011–2013, by znamenalo, že nebude dosaženo stanovených obecných a konkrétních cílů programu.Z toho by vyplývalo, že by Komise nesplnila politické cíle stanovené v její modré knize z října 2007, které byly potvrzeny ve zprávě o pokroku z října 2009 a podpořeny v závěrech Rady pro obecné záležitosti ze dne 16. listopadu 2009. Tato skutečnost postačuje k vyřazení možnosti 1.Uměřený finanční příspěvek EU (možnost 2):Tato možnost má dopad na rozpočet EU. Na druhé straně je možnost 2 spojena s několika výhodami. Jedná se o proveditelnou a nákladově efektivní možnost, která by významně přispěla k dosažení cílů popsaných v oddíle 2.3. Umožnila by EU pokračovat ve zkoumání možností dalšího rozvoje INP a začít s jejím prováděním


text: prostřednictvím konkrétní činnosti v určitých oblastech. Zajistila by tak řádné a rychlé provádění integrované námořní politiky v krátkodobém až dlouhodobém horizontu.Financování v plném rozsahu (možnost 3):Tato možnost by Komisi výrazně pomohla dosáhnout stanovených cílů a priorit v oblasti INP. Na druhé straně není možnost 3 v této etapě reálná. Není politicky proveditelná, protože v současné fázi rozvoje INP by nebylo možné vynakládat podstatně vyšší částky, než s jakými se již počítá. Důvodem je skutečnost, že ani členské státy ani Komise ještě nemají připraveny konkrétní možnosti politiky, na které by bylo možné dodatečné finanční prostředky vynaložit. K řízení financování v plném rozsahu navíc Komise nemá k dispozici lidské zdroje. Kromě toho by nebylo moudré pouštět se do provádění politiky v plném rozsahu, aniž by byly příslušné koncepce nejprve vyzkoušeny v omezenějším měřítku.S přihlédnutím k omezením spojeným s možnostmi 1 a 3 a silnému zájmu Společenství na dosažení cílů INP v krátkodobém až střednědobém výhledu se proto jeví, že vhodným řešením je uměřený finanční příspěvek EU na financování činností v oblasti INP v období 2011–2013.Právní stránka návrhuPrávní základPro integrovanou námořní politiku EU neexistuje ve Smlouvě výslovný právní základ. Tato politika ovšem zahrnuje mnoho odvětvových politik EU, které mají vliv na moře a pobřeží, například politiku v oblasti rybolovu, svobody, bezpečnosti a práva, dopravy, průmyslu, územní soudržnosti, výzkumu, životního prostředí, energetiky a cestovního ruchu. Navrhovaný legislativní akt je proto založen na čl. 43 odst. 2, článku 74 a čl. 77 odst. 2, čl. 91 odst. 1 a čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, článku 175, článku 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a čl. 195 odst. 2.Subsidiarita a proporcionalitaJak je zdůrazněno v modré knize z října 2007 a akčním plánu, který ji doprovází, musí být veškerá opatření EU zaměřená na další rozvoj a provádění integrované námořní politiky prováděna s náležitým ohledem na zásadu subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V oblasti integrované námořní politiky je postup na úrovni EU odůvodněn meziodvětvovou a nadnárodní povahou příslušných činností a synergií mezi odvětvovými politikami. Jde o to, vytvořit komplexní strategii pro růst a udržitelnost pro oceány, moře, pobřežní regiony a průřezové složky námořních odvětví. Jako konkrétní příklad lze uvést činnosti související s průřezovými nástroji politiky a meziodvětvovými akcemi v námořní oblasti, jakož i s mezinárodním rozměrem integrované námořní politiky, a to díky jejich přeshraničním aspektům. K těmto nástrojům a činnostem patří společné prostředí pro sdílení informací v námořní oblasti EU, územní plánování námořních prostor, jednotný management pobřežní zóny a síť údajů a znalostí o mořích.Opatření na úrovni Unie zaměřená na provádění integrované námořní politiky by neměla nepříznivý vliv na obdobná opatření přijímaná v členských státech nebo v regionech. Meziodvětvové akce prováděné na různých úrovních veřejné správy by se naopak vzájemně doplňovaly a posilovaly. Plný potenciál optimalizovaného vytváření námořní politiky bude využit, pouze pokud budou do integrovaného přístupu zahrnuty všechny úrovně veřejné správy.[6] Je tedy pravděpodobné, že postup na úrovni Unie v oblasti námořní politiky přinese z důvodu svého rozsahu a účinků jasné výhody ve srovnání s činnostmi a


text: akcemi prováděnými pouze na úrovni členských států nebo regionů. Ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2009 ke zprávě o pokroku INP ze dne 15. října Rada vyzvala členské státy a Komisi, aby pokračovaly ve své činnosti s náležitým zohledněním zásady subsidiarity a proporcionality, a přivítala práci Komise a členských států, jakož i budoucí směřování INP.Podle článku 5 Smlouvy o Evropské unii a podle zásady proporcionality by činnost Unie neměla překračovat rámec toho, co je nezbytné pro dosažení stanovených cílů. Tento návrh týkající se INP dodržuje zásadu proporcionality, protože v oblasti integrované námořní politiky činnost Unie nejde nad rámec toho, co je nezbytné pro uspokojivé dosažení stanovených cílů. Návrh ponechává co nejvíce prostoru pro rozhodování na vnitrostátní úrovni a respektuje zavedené vnitrostátní úpravy a právní systémy.Opatření v oblasti integrované námořní politiky přijímaná na úrovni Unie by představovala přidanou hodnotu vzhledem k opatřením, která již přijímají členské státy, a přinesla by dodatečné prostředky vedle těch, které již členské státy vynakládají. Tyto prostředky jsou přiměřené, protože členským státům, regionům či regionálním zúčastněným stranám umožní dosáhnout cílů integrované námořní politiky účinněji.[7]Podrobné vysvětlení cílů návrhuPro zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky je nutné nařízení Evropského parlamentu a Rady. Obecným cílem navrhovaného programu je zajistit přiměřené finanční prostředky pro další rozvoj a provádění integrované námořní politiky. Toto opatření by se zakládalo na modré knize a akčním plánu, které Komise přijala v roce 2007, a navazovalo by na přípravné akce a pilotní projekty zahajované od ledna 2011 do prosince 2013.Jak je stanoveno v článcích 1 a 2 návrhu, konkrétním účelem akcí a činností financovaných navrhovaným programem bude přispět ke splnění těchto záměrů, priorit a cílů stanovených v modré knize z roku 2007, potvrzených ve zprávě o pokroku z roku 2009 a podpořených Radou dne 16. listopadu 2009:- další rozvoj a provádění integrované námořní správy a integrovaných přístupů v členských státech a pobřežních regionech;- rychlé a řádné provádění integrovaných strategií pro oblasti jednotlivých moří v Evropě, které budou přizpůsobeny potřebám každého mořského regionu;- další rozvoj a zavádění průřezových nástrojů pro tvorbu integrované politiky, včetně Evropské námořní sítě pro pozorování a sběr dat integrující námořní dozor, především vytvořením společného prostředí pro sdílení informací, územního plánování námořních prostor a jednotného managementu pobřežní zóny;- další vymezení hranic udržitelnosti lidské činnosti, které mají dopad na mořské prostředí v kontextu rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, v příštích letech a to s náležitým zohledněním kumulativního dopadu této činnosti na základě ekosystémového přístupu;- podpora mezinárodního rozměru integrované námořní politiky prostřednictvím zlepšování a pěstování dialogu, spolupráce a koordinace v oblasti této politiky s třetími zeměmi, včetně zemí sousedících s oblastí některého z evropských moří, nebo s aktéry ve třetích zemích, jakož i s mezinárodními partnery a organizacemi při zajištění soudržnosti s akcemi připravenými v rámci odvětvových politik;- obnovené zaměření na udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost a inovaci;- zvyšování viditelnosti námořní Evropy a podpora a usnadňování sdílení informací, výměny osvědčených postupů a využívání a posilování synergie a dialogu se zúčastněnými stranami a mezi zúčastněnými stranami v oblasti námořní správy a odvětvových politik,


text: které mají dopad na oceány, moře a pobřeží, či vytváření platforem a sítí pro meziodvětvovou spolupráci na horizontální úrovni a na úrovni oblastí jednotlivých moří.Rozpočtové důsledkyPodle navrhovaného nařízení je finanční krytí pro provádění programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky stanoveno na 50 000 000 EUR a použije se od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2013. Legislativní finanční výkaz připojený k tomuto návrhu obsahuje přehled rozpočtových důsledků a přerozdělení potřebných lidských a administrativních zdrojů.2010/0257 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2, článek 74 a čl. 77 odst. 2, čl. 91 odst. 1 a čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, článek 175, článek 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a čl. 195 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[8],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[9],poté, co postoupily návrh vnitrostátním parlamentům,v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:4. Ve sdělení Komise KOM(2007) 575 ze dne 10. října 2007 Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii je stanoveno, že hlavním cílem integrované námořní politiky je rozvíjet a uplatňovat integrované, soudržné a společné rozhodování ve vztahu k oceánům, mořím, pobřežním regionům a námořním odvětvím.5. Akční plán ke sdělení Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii – SEK(2007) 1278 – stanoví řadu akcí, které Evropská komise navrhuje podniknout jako první krok při provádění nové, integrované námořní politiky pro Evropskou unii.6. Zpráva o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU ze dne 15. října 2009 shrnuje hlavní dosavadní výsledky integrované námořní politiky a vytyčuje směr pro další fázi jejího provádění.7. Rada pro obecné záležitosti ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2009 zdůraznila význam financování pro další rozvoj a provádění INP tím, že vyzvala „Komisi, aby představila nezbytné návrhy na financování opatření v rámci integrované námořní politiky v rámci stávajícího finančního výhledu tak, aby vstoupily v platnost do roku 2011“.[10]8. Trvalá finanční podpora Unie je nutná k tomu, aby Unie mohla provádět a dále rozvíjet svou integrovanou námořní politiku v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 20. května 2008 o integrované námořní politice[11] a realizovat její zastřešující cíle stanovené v modré knize Komise z října 2007, potvrzené ve zprávě o pokroku z října 2009 a podpořené v závěrech Rady pro obecné záležitosti ze dne 16. listopadu 2009.9. Financování ze strany Unie by mělo být určeno na průzkumné práce týkající se akcí na podporu strategických cílů integrované námořní politiky, včetně integrované námořní správy na všech úrovních, dalšího rozvoje a provádění integrovaných strategií pro oblasti jednotlivých moří, přizpůsobených zvláštním potřebám oblastí různých evropských moří, vymezení hranic udržitelnosti lidské činnosti v kontextu rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, která představuje environmentální pilíř integrované námořní politiky, s náležitým zohledněním kumulativního dopadu této činnosti na základě ekosystémového přístupu, dalšího zapojení zúčastněných stran do systémů integrované námořní správy, dalšího rozvoje průřezových nástrojů pro tvorbu integrované


text: politiky, podpory mezinárodního rozměru integrované námořní politiky a udržitelného hospodářského růstu, zaměstnanosti, inovace a konkurenceschopnosti.10. Jiné nástroje Unie, jako je Fond soudržnosti, Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský rybářský fond, sedmý rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, nástroj předvstupní pomoci (NPP) či evropský nástroj sousedství a partnerství, nepokrývají všechny priority a cíle integrované námořní politiky, a proto je nezbytné zřídit program na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky (dále jen „program“).11. Provádění programu ve třetích zemích by mělo přispět k plnění rozvojových cílů přijímajících zemí a být v souladu s ostatními nástroji spolupráce EU, včetně cílů a priorit příslušných politik EU.12. Program by měl doplňovat stávající a budoucí finanční nástroje, které na podporu ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží poskytují členské státy na celostátní a nižší úrovni.13. Je také nutné stanovit pravidla upravující plánování opatření, způsobilost výdajů, úroveň finanční pomoci Unie, hlavní podmínky, za kterých by měla být poskytována, a celkový rozpočet programu.14. Program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (dále jen „finanční nařízení“)[[12]] a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[[13]].15. Aby mohla Komise snadněji sledovat provádění tohoto nařízení, mělo by být možné financovat výdaje související se sledováním, kontrolami a hodnocením.16. Roční pracovní programy sestavované pro provádění programu by měly být přijímány v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [[14]].17. V souvislosti s akcemi financovanými v rámci tohoto nařízení je nutné zajistit ochranu finančních zájmů Unie použitím nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství [[15]], nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem [[16]] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) [[17]].18. Pro zajištění účelnosti financování ze strany Unie by měly být akce financované v rámci tohoto nařízení pravidelně vyhodnocovány.19. Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni samotných členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků akcí financovaných v rámci programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii a ve Smlouvě o fungování Evropské unie. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1PředmětTímto nařízením se zavádí program na podporu opatření, která mají dále podporovat rozvoj a provádění integrované námořní politiky (dále jen „program“).Článek 2Obecné cíleProgram má tyto obecné cíle:a) podporovat rozvoj a uplatňování integrované správy námořních a pobřežních záležitostí a integrovaných strategií pro


text: oblasti jednotlivých moří;b) přispívat k rozvoji nástrojů procházejících napříč odvětvovými politikami souvisejícími s mořem nebo pobřežím;c) podporovat společnou tvorbu politik, udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a udržitelný hospodářský růst, inovaci a zaměstnanost v námořních odvětvích a pobřežních regionech, a to v souladu s prioritami a akcemi odvětvových politik;d) dále vymezit hranice udržitelnosti lidské činnosti, která má dopad na mořské prostředí, v kontextu rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí;e) zdokonalovat a posilovat vnější spolupráci a koordinaci ve vztahu k cílům integrované námořní politiky.Článek 3Konkrétní cíle1. V rámci cílů stanovených v čl. 2 písm. a), b), c) a d) je záměrem programu:a) motivovat členské státy nebo regiony, aby rozvinuly nebo zavedly integrovanou námořní správu;b) podněcovat a posilovat dialog a spolupráci se zúčastněnými stranami a mezi nimi, pokud jde o průřezové otázky související s integrovanou námořní politikou;c) usnadňovat využívání synergie, sdílení informací a výměnu osvědčených postupů v oblasti námořní politiky, včetně námořní správy a odvětvových politik, které mají dopad na regionální moře a pobřežní regiony;d) podporovat vytváření platforem a sítí pro meziodvětvovou spolupráci, zahrnujících zájmy průmyslu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, regionů, veřejných orgánů a nevládních organizací;e) usnadňovat vývoj společných metod a přístupů.2. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. b) je záměrem programu podporovat rozvoj:a) společného prostředí pro sdílení informací v námořní oblasti EU, které podporuje meziodvětvový a přeshraniční dozor a posiluje bezpečné a zabezpečené využívání mořského prostoru, přičemž program zohlední příslušné změny odvětvových politik týkajících se dozoru a případně přispěje k jejich nezbytnému vývoji;b) územního plánování námořních prostor a jednotného managementu pobřežní zóny, které představují základní nástroj pro ekosystémové řízení a udržitelný rozvoj mořských oblastí a pobřežních regionů;c) komplexní veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny údajů a znalostí o mořích, která usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření příslušných údajů mezi různými skupinami uživatelů a zajišťuje vizualizaci námořních informací prostřednictvím internetových nástrojů.3. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. e) se program jakožto doplněk odvětvových politik zaměří pro účely integrovaných meziodvětvových akcí na zlepšování a posilování spolupráce s:a) třetími zeměmi, včetně zemí sousedících s oblastí některého z evropských moří;b) aktéry ve třetích zemích;c) mezinárodními partnery a organizacemi, zvláště ve vztahu k mezinárodním závazkům týkajícím se obnovy ekosystémů a dalším příslušným dohodám.4. Konkrétní cíle uvedené v odstavci 3 se realizují v souladu s konkrétními cíli uvedenými v odstavcích 1 a 2 a způsobem soudržným s nástroji spolupráce EU, a to s přihlédnutím k cílům celostátních a regionálních rozvojových strategií.Článek 4Způsobilé akceV rámci programu může být v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 poskytována finanční pomoc například na takovéto akce:a) studie a programy spolupráce;b) sdílení veřejných informací a osvědčených postupů, osvěta a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, akcí a tvorby a správy internetových stránek;c) konference, semináře, pracovní setkání a fóra zúčastněných stran;d) sdílení, sledování a vizualizace významného množství údajů, osvědčených postupů a databáze regionálních projektů financovaných Unií a zajištění veřejného přístupu k nim, případně též prostřednictvím sekretariátu zřízeného za jedním nebo několika z uvedených účelů;e) akce související s průřezovými nástroji, včetně


text: zkušebních projektů.Článek 5Druh finančního zásahu1. Finanční pomoc Unie může mít tyto právní formy:a) granty;b) veřejné zakázky;c) správní ujednání se Společným výzkumným střediskem.2. V rámci programu mohou být poskytovány jak granty na akce, tak provozní granty. Není-li v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“) stanoveno jinak, vyberou se příjemci grantů nebo úspěšní uchazeči o veřejné zakázky na základě výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.Článek 6Příjemci1. Finanční pomoc v rámci programu lze poskytnout fyzickým nebo právnickým osobám, ať se řídí právem soukromým či veřejným, včetně agentur Unie.2. Z programu mohou získat prospěch třetí země, zúčastněné strany v třetích zemích a mezinárodní organizace nebo subjekty, které sledují jeden nebo několik z obecných a konkrétních cílů uvedených v článcích 2 a 3.3. Podmínky způsobilosti k účasti v řízení se stanoví v rámci příslušné výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.Článek 7Prováděcí postupy1. Komise program provádí v souladu s finančním nařízením.2. Pro účely provádění programu Komise v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 přijímá roční pracovní programy postupem podle čl. 13 odst. 2.3. Pokud jde o granty, roční pracovní program podrobně stanoví:a) priority pro daný rok, cíle, které se mají splnit, a předpokládané výsledky spolu se schválenými rozpočtovými prostředky na daný rozpočtový rok;b) názvy a témata akcí;c) způsoby provádění;d) základní kritéria pro výběr a pro poskytnutí grantu, která se použijí pro výběr návrhů;e) má-li to význam, okolnosti, které opodstatňují poskytnutí grantu bez výzvy k předkládání návrhů na základě některé z výjimek uvedených v článku 168 nařízení Komise (ES, EURATOM) č. 2342/2002;f) maximální rozpočet a maximální možnou míru spolufinancování jednotlivých akcí, a pokud se počítá s různými mírami spolufinancování, kritéria, která je třeba pro jednotlivé míry splnit;g) časový rozvrh výzev k předkládání návrhů.4. Pokud jde o veřejné zakázky, roční program podrobně stanoví:a) názvy a témata akcí;b) maximální rozpočet jednotlivých akcí;c) účel akcí;d) způsoby provádění;e) orientační časový rámec pro zahajování zadávacích řízení.5. Roční pracovní program nezahrnuje akce podle článku 9.Článek 8Rozpočtové zdroje1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2013 se stanoví na 50 000 000 EUR.2. Rozpočtové zdroje přidělované na program se zaznamenávají do ročních rozpočtových prostředků souhrnného rozpočtu Evropské unie. Dostupné roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.Článek 9Technická pomoc1. Finanční krytí stanovené v článku 8 může být použito také na úhradu nutných výdajů souvisejících s libovolnou přípravnou akcí, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro účelné a účinné provádění tohoto nařízení a pro dosažení jeho cílů.2. Činnosti uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat zejména studie, setkání odborníků, výdaje na nástroje, systémy a sítě v oblasti informatiky a jakoukoli další technickou, vědeckou a administrativní pomoc a odborné znalosti, které bude Komise potřebovat k provádění tohoto nařízení.Článek 10Sledování1. Příjemce finanční pomoci Komisi předkládá technické a finanční zprávy o pokroku prací financovaných programem. Předloží rovněž závěrečnou zprávu, a to do tří měsíců od dokončení každého projektu.2. Aniž jsou dotčeny kontroly prováděné Účetním dvorem v součinnosti s příslušnými vnitrostátními orgány kontroly účetnictví nebo s příslušnými vnitrostátními místy podle


text: článku 287 Smlouvy nebo jakékoli inspekce prováděné podle čl. 322 odst. 1 písm. b) Smlouvy, provádějí úředníci a další zaměstnanci Komise u projektů a dalších opatření financovaných v rámci programu kontroly na místě včetně namátkových kontrol, zejména za účelem ověření souladu s cíli programu a způsobilosti akcí podle článků 2, 3 a 4 tohoto nařízení.3. Smlouvy a dohody uzavřené na základě tohoto nařízení obsahují zejména ustanovení o dohledu a finanční kontrole ze strany Komise nebo jakéhokoli Komisí pověřeného zástupce a o kontrolách Účetního dvora, v případě potřeby prováděných na místě.4. Příjemce finanční pomoci uchovává po dobu pěti let od uskutečnění poslední platby týkající se každého projektu veškeré podklady k výdajům na daný projekt tak, aby byly k dispozici Komisi.5. V případě potřeby Komise na základě výsledků zpráv a namátkových kontrol uvedených v odstavcích 1 a 2 upraví rozsah nebo podmínky přidělení původně schválené finanční pomoci, jakož i časový rozvrh plateb.6. Komise podnikne veškeré další kroky nezbytné k ověření toho, že financované akce jsou prováděny řádně a v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a s ustanoveními finančního nařízení.Článek 11Ochrana finančních zájmů Unie1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných v rámci tohoto programu byly chráněny finanční zájmy Unie prostřednictvím:a) uplatňování preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání;b) účinných kontrol;c) zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek;d) uplatňování účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v případě zjištění nesrovnalostí.2. Pro účely odstavce 1 Komise postupuje v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999.3. Komise sníží, pozastaví nebo získá zpět částku finanční pomoci poskytnutou na akci, jestliže shledá nesrovnalosti, včetně nesouladu s ustanoveními tohoto nařízení nebo s jednotlivým rozhodnutím nebo smlouvou či dohodou, na jejichž základě byla daná finanční pomoc poskytnuta, nebo pokud vyjde najevo, že akce doznala změny, která je v rozporu s její povahou nebo prováděcími podmínkami, aniž by byla Komise předem požádána o schválení.4. Pokud nebyly dodrženy lhůty nebo pokud pokrok dosažený při provádění akce opodstatňuje pouze část přidělené finanční pomoci, požádá Komise příjemce pomoci, aby ve stanovené lhůtě předložil své vyjádření. Neposkytne-li příjemce uspokojivou odpověď, může Komise zrušit zbývající část finanční pomoci a požadovat vrácení již vyplacených částek.5. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vrátí Komisi. K částkám, které nejsou vráceny včas a v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení, se přičte úrok.6. Pro účely tohoto článku se „nesrovnalostí“ rozumí jakékoli porušení právního předpisu Unie nebo nedodržení smluvního závazku, které vyplývá z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu a v jehož důsledku je nebo by mohl být formou neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty Unií spravované.Článek 12HodnoceníKomise předloží nejpozději do 31. prosince 2014 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení ex post .Článek 13Poradní výbor1. Komisi je při sestavování ročních pracovních programů stanovených v čl. 7 odst. 2 nápomocen poradní výbor.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.Článek 14Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto


text: nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Evropský parlament Za Radupředseda předsedaLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky, předložený Komisí2. RÁMEC ABM/ABBNámořní politika3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. 11 09 05 – Program na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky (INP)11 01 04 07 – Program na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky (INP) – Výdaje na správu a řízení3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:1. ledna 2011 až 31. prosince 20133.3. Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |11 09 05 | Pov./ Nepov. nepoužije se | Rozl.[18] | ANO | NE | NE | č. 2 |11 01 04 07 | Pov./ Nepov. nepoužije se | Nerozl.[19] | ANO | NE | NE | č. 2 |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | 2011 | 2012 | 2013 | Celkem |Provozní výdaje[20] |Prostředky na závazky (PZ) | 8.1 | a | 16,260 | 16,560 | 16,780 | 49,600 |Prostředky na platby (PP) | b | 7,355 | 14,443 | 17,512 | 39,310 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[21] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4 | c | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,400 |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Prostředky na závazky | a+c | 16,360 | 16,660 | 16,980 | 50,000 |Prostředky na platby | b+c | 7,455 | 14,543 | 17,712 | 39,710 |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 | d | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 3,000 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 | e | 0,155 | 0,157 | 0,160 | 0,472 |Celkové orientační finanční náklady zásahu |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 17,515 | 17,817 | 18,140 | 53,472 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 8,610 | 15,700 | 18,872 | 43,182 |Předpokládá se, že prostředky na platby potřebné v letech 2014 a 2015, které souvisejí s prostředky na závazky určenými na provozní výdaje v období 2011–2013, budou činit celkem 10,290 mil. EUR. |Spoluúčast |Spolufinancující subjekt | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Celkem |f |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f |4.1.2. Soulad s finančním plánemNávrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.4.1.3. Finanční dopady na straně příjmůNávrh nemá žádné finanční dopady na příjmy.4.2. Lidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných zaměstnanců a externích pracovníků) – viz podrobnosti v bodě 8.2.1.Roční potřeba | 2011 | 2012 | 2013 |Celkový objem lidských zdrojů | 9,4 | 9,4 | 9,4 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuPokračování prací na zkoumání možností dalšího rozvoje a provádění integrované námořní politiky.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s


text: dalšími finančními nástroji a možná synergieNavrhovaný rozpočet by měl doplnit a posílit stávající a budoucí finanční nástroje. Práce spadající do tohoto programu by měly případně doplňovat příslušné politiky Unie související se stávajícími mezinárodními a regionálními úmluvami nebo dohodami se zeměmi mimo EU, jež vyvíjejí činnost v jednotlivých regionech, a měly by vést k vytvoření podstatných vazeb mezi těmito iniciativami, které budou maximalizovat jejich celkový přínos. Jednotlivé akce budou navíc doplňovat probíhající práce na evropských makroregionálních strategiích.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMSrov. články 2 a 3 nařízení.5.4. Způsob provádění (orientační)Rozpočtové prostředky na opatření financovaná v rámci tohoto programu podléhají centralizovanému řízení ze strany Komise v souladu s čl. 53 písm. a) finančního nařízení. Jiné způsoby provádění však nejsou vyloučeny.6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémTechnické a finanční provádění akcí financovaných programem monitoruje Komise na základě zpráv o pokroku, které jí předkládají příjemci, a také prostřednictvím kontrol na místě. Do tří měsíců od dokončení každého projektu se předloží rovněž závěrečná zpráva. Projekty a další akce financované programem budou dále předmětem auditů, včetně auditů zadaných externím dodavatelům.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex ante)Přehled hlavních zjištění a výsledků hodnocení ex ante je uveden v důvodové zprávě, která doprovází tento návrh.6.2.2. Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Za účelem přípravy návrhů pro postup EU v této oblasti byla v období 2008–2010 zahájena řada pilotních projektů a přípravných akcí.6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníProgram jako celek bude podroben hodnocení ex post , jehož výsledky budou předloženy Evropskému parlamentu a Radě nejpozději do 31. prosince 2014.V souladu s čl. 27 odst. 4 finančního nařízení a čl. 21 odst. 3 jeho prováděcích pravidel bude hodnocení integrovaného námořního dozoru a územního plánování námořních prostor provedeno v roce 2012 a projekt znalostí o moři bude vyhodnocen v roce 2013.7. Opatření proti podvodůmČlánek 10 navrhovaného nařízení odkazuje na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[22], nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[23] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[24].8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiProstředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)(Je třeba uvést cílové okruhy, akce a výstupy.) | Druh výstupu | Prům. nákl. | 2011 | 2012 | 2013 |Výstup 1: stálá koordinační platforma pro meziregionální spolupráci ve vztahu k posuzování, stanovování cílů a sledování v oblasti mořských vod se zapojením úmluvy OSPAR, Barcelonské úmluvy, komise HELCOM a Bukurešťské úmluvy | 1 | 0,200 | 1 | 0,200 | 1 | 0,300 | 0,700 |Výstup 2: pravidelná pracovní setkání o pokroku směrem k dobrému environmentálnímu stavu mořských vod severovýchodního Atlantiku, Středozemního moře, Baltského moře a Černého moře | 1 | 0,100 | 1 | 0,100 | 1 | 0,100 | 0,300


text: |Akce 2: podpora vypracování metodických norem pro dobrý environmentální stav moří podle rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí | 1 | 0,700 | 1 | 0,300 | 1 | 0,500 | 1,500 |Akce 3: studie o původu, rozsahu a možných opatření v souvislosti s odpadky v moři, včetně vznikajících problémů s tzv. plastovou polévkou, jako příspěvek k řešení meziodvětvového problému v rámci ekosystémového přístupu (souvislost s deskriptorem 10 v příloze I rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí) | 1 | 0,400 | 1 | 0,500 | 1 | 0,600 | 1,500 |Akce 4: projekt, který má určit způsoby podpůrné činnosti Evropské komise podle čl. 5 odst. 3 rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí pro oblasti pilotních projektů, kde je stav moře natolik kritický, že vyžaduje naléhavý zásah | 1 | 0,200 | 1 | 0,200 | 1 | 0,300 | 0,700 |Akce 5: projekt týkající se environmentálních otázek v Arktidě v rámci spolupráce pro ochranu severovýchodního Atlantiku | 1 | 0,400 | 0,400 |2011 | 2012 | 2013 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[26] (11 01 01) | A*/AD | 4,00 | 4,00 | 4,00 |B*, C*/AST | 2,40 | 2,40 | 2,40 |Zaměstnanci financovaní[27] podle čl. 11 01 02 | 3,00 | 3,00 | 3,00 |Ostatní zaměstnanci[28] financovaní podle článku 11 01 04/05 |CELKEM | 9,40 | 9,40 | 9,40 |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceTvorba zadání pro studie, příprava výzev k předkládání návrhů u grantů a příprava nabídkových řízení, jednání o grantech, ověřování ex ante , kontrola ex post , organizace zasedání, hodnocení návrhů a nabídek, sledování výstupů, zpracování plateb.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)( Pracovní místa a externí pracovníci vyčlenění v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodlouženPotřeby lidských zdrojů budou pokryty v rámci přídělů již poskytnutých na řízení této akce a/nebo přerozdělených v rámci příslušného GŘ.8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce ( XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení )v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | 2011 | 2012 | 2013 | CELKEM |1 Technická a administrativní pomoc (včetně souvisejících personálních nákladů) |Výkonné agentury[29] |Další technická a administrativní pomoc |- interní (intra muros) |- externí (extra muros) | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,400 |Technická a administrativní pomoc celkem | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,400 |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | 2011 | 2012 | 2013 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (11 01 02 01) | 0,781 | 0,781 | 0,781 |Zaměstnanci financovaní podle čl. 11 01 02 01 (přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) | 0,219 | 0,219 | 0,219 |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 1,000 | 1,000 | 1,000 |Výpočet – Úředníci, dočasní zaměstnanci a zaměstnanci financovaní podle článku 11 01 02 01 |Finanční náklady na lidské zdroje jsou odhadnuty na základě průměrných nákladů uváděných Komisí pro účely odhadů lidských zdrojů:


text: Úředník a dočasný zaměstnanec: 122 000 EUR/rok Přidělený národní odborník: 73 000 EUR/rok Smluvní zaměstnanec: 64 000 EUR/rok |8. 2. 6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částkyv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)2011 | 2012 | 2013 | CELKEM |11 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,060 |11 01 02 11 02 – Schůze odborných skupin | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,300 |11 01 02 11 03 – Poradní výbor, který je v souladu s články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES Komisi nápomocen při sestavování ročních pracovních programů podle čl. 7 odst. 2 nařízení o zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky (dvě zasedání za rok) | 0,035 | 0,037 | 0,040 | 0,112 |11 01 02 11 04 – Studie a konzultace |11 01 02 11 05 – Informační systémy |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,155 | 0,157 | 0,160 | 0,472 |Potřeby administrativních prostředků budou pokryty v rámci přídělů již poskytnutých na řízení této akce a/nebo přerozdělených v rámci příslušného GŘ, případně doplněných dalšími příděly, které mohou být poskytnuty řídícímu GŘ v rámci postupu pro roční příděly s ohledem na rozpočtová omezení.Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky Námořní odborná skupina pro pozorování a sběr dat, která bude dohlížet na projekty v oblasti znalostí o mořích, se bude scházet čtyřikrát ročně. Skupina již monitoruje přípravné akce a příslušný odhad vychází ze zkušeností z těchto prací. Výdaje na zasedání poradního výboru byly odhadnuty na základě pravidel Komise pro vyplácení náhrad odborníkům. |[1] Závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady dne 14. prosince 2007 – dok. 16616/1/07 REV 1.[2] KOM(2009) 540 ze dne 15. října 2009.[3] Zprávu o pokroku doprovázel pracovní dokument útvarů Komise – SEK(2009) 1343 – který podrobně popisuje dosud dosažený pokrok po jednotlivých položkách akčního plánu přijatého v říjnu 2007.[4] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 ze dne 13. prosince 2006, kterým se mění nařízení rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 390/2006, 30.12.2006) (dále jen „finanční nařízení“) a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 478/2007 ze dne 23. dubna 2007, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství.[5] Zpráva Komise o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU – KOM(2009) 540 v konečném znění ze dne 15. října 2009, s. 11–12 a akční plán Komise ke sdělení Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii – SEK(2007) 1278 ze dne 10. října 2007.[6] Sdělení Komise „Pokyny pro integrovaný přístup k námořní politice: úsilí o uplatňování osvědčených postupů v integrované námořní správě a při konzultacích se zainteresovanými subjekty“ – KOM(2008) 395 ze dne 29. června 2008,


text: s. 4.[7] Například v případě integrovaného námořního dozoru se zásah EU omezí na zajištění toho, aby byly různé informační vrstvy stávajících systémů interoperabilní a aby je bylo možné využívat pro předem stanovené potřeby všech skupin uživatelů na úrovni EU, přičemž bude v nejvyšší možné míře respektována zásada proporcionality. Budování společného prostředí pro sdílení informací by nemělo žádným způsobem bránit tvorbě stávajících a plánovaných odvětvových informačních systémů, ani jejich dalšímu vývoji, za předpokladu, že bude zohledněna potřeba interoperability umožňující výměnu informací s jinými příslušnými systémy.[8] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[9] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[10] Závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy o integrované námořní politice – dok. 15175/1/09, s. 6.[11] Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. května 2008 o integrované námořní politice pro Evropskou unii – P6_TA(2008)0213.[12] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.[13] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.[14] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[15] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.[16] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.[17] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.[18] Rozlišené prostředky, dále jen „RP“.[19] Nerozlišené prostředky, dále jen „NP“.[20] Výdaje, které nespadají pod kapitolu 11 01 příslušné hlavy 11.[21] Výdaje v rámci článku 11 01 04 hlavy 11.[22] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.[23] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.[24] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.[25] Jak je popsáno v bodě 5.3.[26] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[27] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[28] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[29] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.


text:
 |
 52012PC0237
 Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se vyrovnávacích opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie /* COM/2012/0237 final - 2012/0121 (NLE) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. Souvislosti návrhu
 · Odůvodnění a cíle návrhu
 Tento návrh se týká použití nařízení Rady
 (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 ochraně před
 dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského
 společenství (dále jen „základní nařízení“), v řízení
 ohledně dovozu některých polyethylentereftalátů (PET)
 pocházejících mimo jiné z Indie.
 · Obecné souvislosti
 Tento návrh se předkládá v souvislosti
 s prováděním základního nařízení a je výsledkem
 šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a
 procesními požadavky stanovenými v základním nařízení.
 · Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu
 Platná konečná opatření byla uložena
 nařízením Rady (ES) č. 1645/2005 ze dne 6. října 2005,
 kterým se mění nařízení (ES) č. 2603/2000, kterým se ukládá
 konečné vyrovnávací clo z dovozu některých
 polyetylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie.
 · Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
 Nevztahuje se na tento návrh.
 2. Konzultace
 zúčastněných stran a posouzení dopadů
 · Konzultace zúčastněných stran
 Zúčastněné strany dotčené tímto
 řízením již měly možnost v průběhu šetření
 v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy.
 · Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Nebylo třeba využít externích odborných
 konzultací.
 · Posouzení dopadů
 Tento návrh je výsledkem provádění základního
 nařízení.
 Základní nařízení neobsahuje ustanovení
 týkající se obecného posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam
 podmínek, které musí být posouzeny.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 · Shrnutí navrhovaných opatření
 Dne 2. dubna 2011 zahájila Komise
 částečný prozatímní přezkum týkající se dovozu některých
 polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie.
 Připojený návrh nařízení Rady je založen
 na zjištěních, která vyplynula z provedeného šetření omezeného
 na zkoumání subvencování a ve vztahu k žadateli.
 Během šetření se zjistilo, že míra
 subvencování byla nižší než při posledním šetření, ale že
 změněné okolnosti, jež ke snížené míře subvencování vedly,
 nejsou trvalé povahy.
 Navrhuje se proto, aby Rada přijala
 připojený návrh nařízení o ukončení, které by mělo být
 vyhlášeno nejpozději 1. července 2012.
 · Právní základ
 Nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne
 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných
 výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství.
 · Zásada subsidiarity
 Návrh spadá do výlučné pravomoci Evropské
 unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
 · Zásada proporcionality
 Návrh je v souladu se zásadou proporcionality
 z těchto důvodů:
 Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném
 základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na
 vnitrostátní úrovni.
 Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby
 finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských
 států, regionálních a místních orgánů, hospodářských
 subjektů a občanů byla co nejmenší a
 přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět.
 · Volba nástrojů
 Navrhovaný nástroj: nařízení.
 Jiné prostředky by nebyly
 přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní
 možnosti.
 4. ROZPOČTOVÉ
 DŮSLEDKY
 Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet
 Unie.
 2012/0121 (NLE)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY,
 kterým se ukončuje částečný
 prozatímní přezkum týkající se vyrovnávacích opatření uložených na
 dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo


text:
jiné
 z Indie
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování
 Evropské unie,
 s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem
 subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského
 společenství[1]
 (dále jen „základní nařízení“), a zejména na články 19 a 24
 uvedeného nařízení,
 s ohledem na návrh předložený Evropskou
 komisí po konzultaci s poradním výborem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 1. POSTUP
 1.1. Předchozí šetření a
 stávající vyrovnávací opatření
 (1) Nařízením (ES) č.
 2603/2000[2]
 uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu
 polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen
 „původní antisubvenční šetření“). Konečné závěry
 zrychleného přezkumu podle článku 20 základního nařízení jsou uvedeny
 v nařízení Rady (ES) č. 1645/2005[3].
 Po přezkumu před pozbytím platnosti Rada prostřednictvím
 nařízení (ES) č. 193/2007[4]
 uložila konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací
 opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č.
 1286/2008[5]
 po částečném prozatímním přezkumu (dále jen „poslední přezkumné
 šetření“). Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Celní
 sazba se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro
 jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 69,4 EUR
 za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců.
 (2) Po změně názvu
 jedné indické společnosti, South Asian Petrochem Ltd, Komise
 v oznámení (ES) č. 2010/C 335/07[6]
 dospěla k závěru, že by antisubvenční zjištění týkající se
 společnosti South Asian Petrochem Ltd měla platit i pro
 společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
 1.2. Stávající antidumpingová
 opatření
 (3) Nařízením (ES) č.
 2604/2000[7]
 uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících
 mimo jiné z Indie (dále jen „původní antidumpingové šetření“).
 Následně byl proveden přezkum podle čl. 11 odst. 4 (dále jen
 „přezkum nového vývozce“) nařízení Rady (ES) č. 1225/2009[8] (dále jen „základní
 antidumpingové nařízení“) týkající se společnosti South Asian
 Petrochem Ltd a jeho konečné závěry jsou uvedeny v nařízení Rady
 (ES) č. 1646/2005[9].
 Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada
 nařízením (ES) č. 192/2007[10]
 konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Antidumpingová
 opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č.
 1286/2008 po částečném prozatímním přezkumném šetření (dále
 jen „poslední antidumpingové přezkumné šetření“). Opatření byla
 stanovena na úrovni odstranění újmy a měla podobu zvláštních
 antidumpingových cel. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 87,5 do 200,9
 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní
 sazbou 153,6 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců
 (dále jen „stávající antidumpingové clo“).
 (4) Po změně názvu
 jedné indické společnosti, South Asian Petrochem Ltd, Komise
 v oznámení (ES) č. 2010/C 335/06[11]
 dospěla k závěru, že by antidumpingová zjištění týkající se
 společnosti South Asian Petrochem Ltd měla platit i pro
 společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
 (5) Rozhodnutím 2005/697/ES[12] přijala Komise závazky
 nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd stanovící minimální
 dovozní cenu (dále jen „MIP“) (dále jen „závazky“). Po změně názvu
 Komise v oznámení (ES) č. 2010/C 335/05 dospěla k závěru,
 že by závazky nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd měly
 platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
 1.3. Zahájení částečného
 prozatímního přezkumu
 (6)


text:
Společnost
 Dhunseri Petrochem & Tea Limited, indický vyvážející výrobce PET (dále jen
 „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum
 podle článku 19 základního nařízení. Žádost byla omezena na
 subvencování a na žadatele. Žadatel zároveň rovněž požádal
 o přezkum stávajících antidumpingových opatření. Zbytkové
 antidumpingové clo a vyrovnávací clo jsou použitelná na dovoz
 výrobků vyrobených žadatelem a závazek se vztahuje na prodej žadatele
 do Unie.
 (7) Žadatel poskytl důkazy prima
 facie o tom, že k vyrovnání napadnutelného subvencování není nutno
 nadále zachovávat současnou výši opatření. Žadatel zejména poskytl
 důkazy prima facie o tom, že výše jeho subvencí klesla výrazně
 pod celní sazbu, která se na něj v současné době vztahuje. Toto
 snížení celkové úrovně subvencí by bylo způsobeno zejména
 ukončením statusu jednotky orientované na vývoz (dále jen „EOU“). Svým
 rozsahem ve výši 13,5 % představoval režim EOU velkou většinu
 subvencí o výši 13,9 % zjištěných během zrychleného přezkumu.
 (8) Po konzultaci s poradním
 výborem a vyvození závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima
 facie, Komise dne 2. dubna 2011 oznámila zveřejněním oznámení
 v Úředním věstníku Evropské unie[13] zahájení částečného
 prozatímního přezkumu (dále jen „tento přezkum“) podle
 článku 19 základního nařízení. Přezkum byl omezen na
 posouzení subvencování ve vztahu k žadateli.
 1.4. Strany dotčené
 šetřením
 (9) O zahájení přezkumu
 Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země
 a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněným stranám byla
 poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o
 zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o
 slyšení.
 (10) Jedna zúčastněná
 strana požádala o slyšení a byla vyslechnuta.
 (11) S cílem získat informace,
 které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli a
 indické vládě dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto
 účelu obdržela odpovědi.
 (12) Komise si opatřila a
 ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení
 subvencování. Komise provedla inspekce na místě v prostorách žadatele
 v Kalkatě, Indii a v prostorách indické vlády
 v Novém Dillí (generální ředitelství pro zahraniční obchod
 a ministerstvo obchodu) a v Kalkatě (ministerstvo obchodu a
 průmyslu, vláda státu Západní Bengálsko).
 1.5. Období přezkumného
 šetření
 (13) Šetření subvencování se
 týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období
 přezkumného šetření“).
 1.6. Souběžné antidumpingové
 šetření
 (14) Dne 2. dubna 2011[14] oznámila Komise zahájení
 částečného prozatímního přezkumu stávajících antidumpingových
 opatření podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového
 nařízení, který se omezil na posouzení dumpingu vzhledem k žadateli.
 (15) V rámci souběžného
 antidumpingového šetření se zjistilo, že okolnosti ohledně dumpingu
 se podstatně a trvale změnily, a proto byla změněna
 stávající antidumpingová opatření použitelná na žadatele.
 2. DOTČENÝ VÝROBEK A
 OBDOBNÝ VÝROBEK
 2.1. Dotčený výrobek
 (16) Přezkoumávaným výrobkem
 je PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO
 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Indie (dále jen
 „dotčený výrobek“).
 2.2. Obdobný výrobek
 (17) Šetření odhalilo, že
 dotčený výrobek vyráběný v Indii a prodávaný do Unie je
 z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a užití shodný
 s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto
 vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím


text:
trhu a na vývozním trhu
 jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
 3. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
 3.1. Subvencování
 (18) Na základě informací,
 které předložila indická vláda a žadatel, a odpovědí na
 dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně
 zahrnují poskytování subvencí:
 Celostátní režimy:
 a) režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS),
 b) režim jednotek orientovaných na vývoz
 (dále jen „EOU“) / režim vývozních zpracovatelských zón (dále jen
 „EPZ“) / režim zvláštních ekonomických zón (dále jen „SEZ“),
 c) režim podpory vývozu kapitálového zboží
 (dále jen „EPCGS“),
 d) režim „Focus Market Scheme“ (dále jen
 „FMS“),
 e) režim vývozních úvěrů (dále
 jen „ECS“),
 f) režim osvobození od daně z
 příjmu (dále jen „ITES“).
 Regionální režimy:
 g) režim West Bengal Incentive.
 (19) Výše uvedené režimy a) až d)
 vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992
 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen
 „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu
 opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice.
 Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu
 (dále jen „FTP“), které jsou každých pět let vydávány ministerstvem
 obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného
 šetření, které se vztahuje na tento případ, jsou relevantní dva
 dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice FTP 04-09 a FTP 09-14.
 Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho
 stanoví postupy pro dokumenty FTP 04–09 a FTP 09–14 v Příručce
 postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I
 04–09“ respektive „HOP I 09–14“). Příručka postupů je také
 pravidelně aktualizována.
 (20) Režim uvedený v písmenu e)
 vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o bankovní regulaci z roku 1949, který
 dovoluje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) řídit komerční
 banky v oblasti vývozních úvěrů.
 (21) Režim uvedený v písmenu f) se
 zakládá na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je
 každoročně novelizován finančním zákonem.
 (22) Režim uvedený v písmenu g) je
 spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva
 obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 580‐CI/H
 ze dne 22. června 1999 (WBIS 1999), které bylo nahrazeno oznámením
 č. 134‐CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004 (WBIS
 2004).
 3.2. Režim Duty Entitlement
 Passbook (dále jen „režim DEPBS“)
 a) Právní základ
 (23) Podrobný popis režimu DEPBS je
 uveden v bodě 4.3 dokumentů FTP 04–09 a FTP 09–14
 a v kapitole 4 příruček HOP I 04–09 a HOP I 09–14.
 b) Způsobilost
 (24) Pro tento režim jsou způsobilí
 všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
 c) Praktické provádění DEPBS
 (25) Způsobilý vývozce
 může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny
 jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby
 režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků
 včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny bez ohledu na to, zda
 bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli. Sazba DEPBS pro
 dotčený výrobek v období přezkumného šetření v rámci
 stávajícího šetření činila 8 % hodnoty FOB, s maximální
 hodnotou 58 INR/kg. V


text:
důsledku toho činí maximální výhody 4,64
 INR/kg.
 (26) Aby mohla společnost
 využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí
 vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že vývoz probíhá v režimu
 DEPBS. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během
 odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru
 v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V
 tomto okamžiku vývozce ví, jakou výhodu získá. Jakmile celní úřady vydají
 vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr
 DEPBS. Příslušná sazba režimu DEPBS pro výpočet výše výhody je sazba,
 která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost
 zpětné úpravy výše výhody.
 (27) Bylo zjištěno, že v
 souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPBS při
 splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních
 účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto
 úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv
 volně dováženého zboží, s výjimkou investičního majetku. Zboží
 dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na
 domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak.
 Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenosné a jsou platné po
 dobu 24 měsíců od data vydání.
 (28) Žádost o úvěry v rámci
 režimu DEPBS se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený
 počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci
 režimu DEPBS v podstatě neexistují jasně dané lhůty.
 Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPBS automaticky
 nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v
 odstavci 4.47 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14. Jak je dále
 stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14, žádosti
 obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom
 uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).
 (29) Bylo zjištěno, že žadatel
 tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.
 d) Závěry k režimu DEPBS
 (30) Režim DEPBS poskytuje subvence
 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2
 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPBS je finančním
 příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci
 dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak
 splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPBS poskytuje vývozci výhodu,
 protože zlepšuje jeho likviditu.
 (31) Režim DEPBS je kromě toho
 právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a
 napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního
 nařízení.
 (32) Tento režim nelze považovat za
 povolený režim vracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů
 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak
 tvrdil žadatel. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze
 I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a
 příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních
 vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost
 skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním
 procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke
 skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo
 postup pro potvrzení, jaké vstupní


text:
materiály jsou spotřebovány ve výrobním
 procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního
 cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního
 nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody
 režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro
 získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by
 prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci,
 kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí
 žádné zboží, které lze použít jako vstupy materiál, mají tedy nárok na
 čerpání výhod v rámci režimu DEPBS.
 e) Zrušení režimu DEPBS
 (33) Veřejným oznámením
 č. 54 (RE-2010) /2009-2014 ze dne 17. června 2011 získal režim DEPBS
 poslední prodloužení o 3 měsíce do 30. září 2011. Vzhledem k tomu, že
 následně nebylo zveřejněno žádné další prodloužení, režim DEPBS
 počínaje dnem 30. září 2011 účinně skončil. V
 důsledku toho nebude tento režim po 30. září 2011 představovat
 pro žadatele žádné výhody. Musí se proto ověřit, zda by v souladu s čl.
 15 odst. 1 základního nařízení měla být v případě tohoto
 režimu přijata opatření.
 (34) V tomto ohledu bylo
 zjištěno, že žadatel získával podobné výhody v rámci paralelního režimu
 „navracení cla“. Sazba navracení cla pro PET činila 5,5 % hodnoty
 FOB, podléhající maximální částce 4,64 INR/kg. Nicméně vzhledem k
 tomu, že režim „navracení cla“ nebyl používán v období přezkumného
 šetření, není možné vypočítat výši subvence pro tento režim.
 (35) Žadatel tvrdil, že režim
 navracení cla je v souladu s „hlavními směry o spotřebě
 vstupů ve výrobním procesu“ v příloze II základního
 nařízení, zejména odstavce I uvedené přílohy. Nicméně
 podobně jako v případě režimu DEPBS bylo zjištěno, že sazba
 navracení cla je stanovena bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo
 skutečně zaplaceno či nikoli.
 (f) Výpočet výše subvence
 (36) V souladu s čl. 3 odst. 2
 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí
 vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna
 za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že
 výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci
 uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku se indická
 vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve
 smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
 (37) S ohledem na výše uvedené
 skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z
 režimu DEPBS odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních
 transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného
 šetření.
 (38) V případě, že byla
 podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního
 nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence
 odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka
 byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
 (39) V souladu s čl. 7 odst. 2
 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový
 vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako
 příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a
 nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo
 přepravených výrobků.
 (40) Na základě výše uvedených
 skutečností činí sazba subvence


text:
pro žadatele zjištěná
 v souvislosti s tímto režimem v období přezkumného šetření
 6,7 %.
 3.3. Režim
 jednotek orientovaných na vývoz(dále jen „EOU“) / režim vývozních
 zpracovatelských zón (dále jen „EPZ“) / režim zvláštních ekonomických zón
 (dále jen „SEZ“)
 (41) V průběhu
 šetření bylo zjištěno, že žadatel v období přezkumného
 šetření režimy EOU/EPZ/SEZ nevyužíval. Proto nebylo nutné tyto režimy
 v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
 3.4. Režim Export Promotion Capital
 Goods (dále jen „režim EPCGS“)
 a) Právní
 základ
 (42) Podrobný popis režimu EPCGS je
 uveden v kapitole 5 dokumentů FTP 04–09 a FTP 09–14
 a v kapitole 5 příruček HOP I 04–09 a HOP I 09–14.
 b) Způsobilost
 (43) Pro tento režim jsou
 způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné
 výrobce a poskytovatele služeb.
 c) Praktické
 provádění
 (44) Pod podmínkou vývozní
 povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nový i
 použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za
 tímto účelem vydává indická vláda po požádání a zaplacení poplatku licenci
 EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 %
 použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby
 byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží
 během určitého období využito k výrobě určitého
 množství zboží na vývoz. Při opatřeních FTP 09–14 mohou být výrobní
 statky dováženy v rámci EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak
 v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní
 povinnosti kratší.
 (45) Držitel licence EPCGS
 může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů.
 V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží
 využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto
 kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu
 domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCGS.
 (46) Bylo zjištěno, že žadatel
 tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.
 d) Závěry k režimu EPCGSS
 (47) Režim EPCGS poskytuje subvence
 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního
 nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek
 indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla,
 které by bylo jinak splatné. Nadto poskytuje snížení cla vývozci výhodu,
 protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita
 společnosti.
 (48) Navíc EPCGS právně závisí
 na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet.
 Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4
 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Žadatel tvrdil, že
 subvence v rámci režimu EPCGS týkající se nákupu kapitálového zboží, u
 něhož byla vývozní povinnost splněna již před začátkem
 období přezkumného šetření, by nadále neměla být považována za
 závislou na vývozní výkonnosti. Tyto subvence by proto neměly být
 považovány za specifické a neměly by být vyrovnány. Toto tvrzení však musí
 být odmítnuto. Je třeba zdůraznit, že samotná subvence byla závislá
 na vývozní výkonnosti, tj. společnost by ji nezískala, kdyby
 nepřijala určitou vývozní povinnost.
 (49) Režim EPCGS nelze považovat za
 povolený režim navracení cla nebo režim navracení cla u náhradních vstupů
 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
 Kapitálové zboží není zahrnuto do působnosti takových


text:
povolených
 režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení,
 protože není spotřebován ve výrobě výrobků určených na
 vývoz.
 e) Výpočet
 výše subvence
 (50) Výše subvence byla
 vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení
 rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu
 odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v
 dotčeném výrobním odvětví, tj. 18,93 roku. K této částce
 byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v
 čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková
 sazba pro úvěry v místní měně v Indii v období přezkumného
 šetření.
 (51) V souladu s čl. 7 odst. 2
 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na
 vývozní obrat v období přezkumného šetření jako příslušný
 jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.
 (52) Sazba subvence zjištěná
 pro tento režim v období přezkumného šetření pro žadatele činí
 0,6 %.
 3.5. Režim „Focus Market Scheme“
 (dále jen „FMS“)
 a) Právní
 základ
 (53) Podrobný popis režimu FMS je
 uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 dokumentu FTP 04–09 a v odstavcích 3.14.1
 až 3.14.3 dokumentu FTP 09–14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 příručky
 HOP I 04–09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 příručky HOP I 09–14.
 b) Způsobilost
 (54) Pro tento režim jsou
 způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
 c) Praktické
 provádění
 (55) Vývoz všech výrobků v
 rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 C) HOP I 04-09 a HOP I 09-14
 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků
 vyvezených v rámci tohoto režimu. Na určitý typ vývozních činností,
 např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý
 vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních
 ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje.
 Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty,
 vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
 (56) Úvěry na clo v rámci FMS
 jsou volně převoditelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne
 vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být
 použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu
 nebo zboží včetně investičního majetku.
 (57) Osvědčení o nároku
 na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po
 uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel
 předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních
 dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních
 dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže
 indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
 (58) Bylo zjištěno, že žadatel
 tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.
 d) Závěry
 k režimu FMS
 (59) FMS poskytuje subvence ve
 smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního
 nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním
 příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání
 dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo
 jinak splatné. Kromě toho úvěr na clo v rámci FMS poskytuje
 vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
 (60) Kromě toho FMS
 právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován


text:
za specifický a
 napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního
 nařízení.
 (61) Tento režim nelze považovat za
 povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů
 ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
 Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i),
 příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze
 III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů)
 základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně
 spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka
 úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému
 vstupnímu materiálu. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké
 vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku
 nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy
 I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce má nárok na
 výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály
 doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží,
 aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i
 vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a
 nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají nárok na
 výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo
 v rámci FMS k dovozu výrobních statků, ačkoliv výrobní statky
 nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je
 uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou
 spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.
 e) Výpočet výše subvence
 (62) Výše napadnutelných subvencí
 byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u
 které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla
 zaúčtována žadatelem na základě časového rozlišení jako
 příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a
 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel)
 přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření
 (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta
 podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených
 výrobků.
 (63) Sazba subvence zjištěná
 pro tento režim v období přezkumného šetření pro žadatele činí
 méně než 0,1 %.
 3.6. Režim vývozních
 úvěrů (dále jen „ECS“)
 (64) Bylo zjištěno, že žadatel
 získal v období přezkumného šetření do 30. června 2011 výhodu
 preferenčních úrokových sazeb pro své financování vývozu. Právní základ
 pro tuto preferenční úrokovou sazbu je stanoven v rámcovém oběžníku
 DBOD č. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (vývozní úvěr v cizí
 měně a rupiích a služby pro vývozce) Indické centrální banky (ICB),
 který je určen všem komerčním bankám v Indii.
 (65) Dne 1. července 2011 byly
 podmínky režimu vývozních úvěrů upraveny v rámcovém oběžníku
 DBOD č. DIR. (Exp).BC.04/04.02.002/2011-12. Upravené podmínky
 nepřinesly žadateli žádné výhody. Podle čl. 15 odst. 1 základního
 nařízení není proto tento režim vyrovnáván.
 3.7. Režim osvobození od daně
 z příjmu (dále jen „ITES“)
 (66) V průběhu
 šetření bylo zjištěno, že žadatel v období přezkumného
 šetření režim ITES nevyužíval. Proto nebylo nutné tento režim v rámci
 tohoto šetření dále analyzovat.
 3.8. Režim West Bengal Incentive
 1999 (dále jen „WBIS 1999“)
 (67) Stát Západní Bengálsko
 poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě
 výhod, včetně


text:
osvobození od daně z prodeje a centrální daně
 z prodeje uložené na prodej hotových výrobků, aby podpořil rozvoj
 průmyslu v ekonomicky zaostalých oblastech tohoto státu.
 a) Právní
 základ
 (68) Podrobný popis tohoto režimu,
 jak je použit vládou státu Západní Bengálsko, je stanoven v oznámení č.
 580-CI/H ze dne 22. června 1999 ministerstva obchodu a průmyslu vlády
 státu Západní Bengálsko.
 b) Způsobilost
 (69) Způsobilé pro využívání
 výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový
 průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již
 existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existují však
 kompletní seznamy nezpůsobilých výrobních odvětví (negativní seznam
 výrobních odvětví), které společnostem působícím v určitých
 hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít.
 c) Praktické
 provádění
 (70) V rámci tohoto režimu musí
 společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které
 reprezentují určité teritoriální celky státu Západní Bengálsko, jsou
 rozděleny podle svého ekonomického rozvoje do různých kategorií,
 současně však existují rozvinuté oblasti, které jsou z využívání
 pobídkových režimů vyloučeny. Hlavními kritérii pro zjištění
 výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo
 bude nacházet.
 d) Závěr
 (71) Tento režim poskytuje subvence
 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního
 nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Západní
 Bengálsko, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě
 osvobození od daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené
 na prodej hotových výrobků, snižují výnosy z daní, které by jinak
 byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody,
 protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by
 jinak byla splatná, se neplatí.
 (72) Tento režim je dále
 regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4
 odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým
 společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních
 oblastech v působnosti dotčeného státu. Není dostupný
 společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra
 výhody liší podle příslušné oblasti.
 (73) WBIS 1999 je proto
 napadnutelný.
 e) Výpočet výše subvence
 (74) Výše subvence byla
 vypočtena na základě částky daně z prodeje a centrální
 daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků
 běžně splatné v období přezkumného šetření, která však
 podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2
 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel)
 přepočtena na celkový prodej v období přezkumného
 šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a
 nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo
 přepravených výrobků. Získaná sazba subvence činila 1,4 %.
 3.9. Výše napadnutelných subvencí
 (75) Výše napadnutelných subvencí
 stanovená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená
 podle hodnoty činí u žadatele 8,7 %. Tato výše subvencí je vyšší než
 nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
 (76) Míry subvencování týkající se
 žadatele zjištěné ve stávajícím řízení jsou následující:
 REŽIMY || DEPBS || EPCGS || FMS || WBIS || Celkem
 Dhunseri Tea & Petrochem || 6,7 % || 0,6 % || < 0,1 % || 1,4 % || 8,7 %
 (77) Má se tudíž za to, že podle
 článku 19 základního nařízení byly v období přezkumného
 šetření