text:
níže uvedeným článkem 2.
 4.Stranami se v tomto jednacím řádu rozumí strany definované v článku 482 dohody.
 Článek 2
 Předsednictví
 Strany předsedají Podvýboru pro cla střídavě po dobu 12 měsíců. První období začíná dnem prvního zasedání Rady přidružení a končí 31. prosince téhož roku.
 Článek 3
 Zasedání
 1.Není-li stranami ujednáno jinak, koná se zasedání Podvýboru pro cla jednou ročně nebo na žádost jedné ze stran.
 2.Každé zasedání Podvýboru pro cla svolá předseda v čase a na místě dohodnutém oběma stranami. Oznámení o svolání zasedání vydá předseda Podvýboru pro cla nejpozději 28 kalendářních dní před zahájením zasedání, pokud se strany nedohodnou jinak.
 3.Zasedání Podvýboru pro cla mohou probíhat za použití jakýchkoli dohodnutých technologických prostředků, například prostřednictvím videokonference či audiokonference.
 5.Mezi zasedáními může Podvýbor pro cla řešit záležitosti korespondenčně.
 Článek 4
 Delegace
 Každá strana před každým zasedáním informuje prostřednictvím sekretariátu o zamýšleném složení své delegace, jež se má zasedání účastnit.
 Článek 5
 Sekretariát
 1.Funkci tajemníků Podvýboru pro cla vykonávají společně úředník Evropské komise a úředník Ukrajiny příslušní pro cla a celní otázky a společně plní úkoly sekretariátu v duchu vzájemné důvěry a spolupráce.
 2.Sekretariát Výboru pro přidružení ve složení pro obchod je informován o všech rozhodnutích, stanoviscích, doporučeních, zprávách a jiných dohodnutých opatřeních Podvýboru pro cla.
 Článek 6
 Korespondence
 1.Korespondence určená Podvýboru pro cla se zasílá tajemníkovi kterékoli ze stran, který obratem uvědomí druhého tajemníka.
 2.Sekretariát zajistí, aby korespondence určená Podvýboru pro cla byla zasílána předsedovi tohoto podvýboru a případně rozesílána jako dokumenty uvedené v článku 7 tohoto jednacího řádu.
 3.Korespondenci předsedy Podvýboru pro cla zasílá stranám sekretariát tohoto podvýboru jménem předsedy. Taková korespondence se případně rozešle, jak stanoví článek 7 tohoto jednacího řádu.
 Článek 7
 Dokumenty
 1.Dokumenty rozesílají tajemníci Podvýboru pro cla.
 2.Každá strana své dokumenty předá svému tajemníkovi. Tajemník tyto dokumenty předá tajemníkovi druhé strany.
 3.Tajemník Unie rozešle dokumenty odpovědným zástupcům Unie a v této korespondenci vždy zašle kopii tajemníkovi Ukrajiny. Tajemník Unie rozesílá kopii konečných znění dokumentů tajemníkům Výboru pro přidružení ve složení pro obchod.
 4.Tajemník Ukrajiny rozešle dokumenty odpovědným zástupcům Ukrajiny a v této korespondenci vždy zašle kopii tajemníkovi Unie. Tajemník Ukrajiny rozesílá kopii konečných znění dokumentů tajemníkům Výboru pro přidružení ve složení pro obchod.
 Článek 8
 Důvěrnost
 Zasedání Podvýboru pro cla jsou neveřejná, nerozhodnou-li strany jinak. Pokud strana předloží Podvýboru pro cla informace, jež označí za důvěrné, nakládá s nimi druhá strana jako s takovými.
 Článek 9
 Program zasedání
 1.Sekretariát Podvýboru pro cla vypracuje předběžný program každého zasedání a vychází při tom z návrhů stran. Předběžný program zasedání obsahuje body, o jejichž zařazení byl sekretariát Podvýboru pro cla některou ze stran požádán, a příslušné dokumenty, a to nejpozději 21 kalendářních dní před datem zasedání.
 2.Předběžný program zasedání a příslušné dokumenty se rozešlou podle článku 7 nejpozději 15 kalendářních dní před zahájením zasedání.
 3.Podvýbor pro cla přijme program zasedání na začátku každého zasedání. Pokud s tím strany souhlasí, mohou být na program zařazeny i jiné body než ty, které jsou uvedeny v předběžném programu zasedání.
 4.Předseda zasedání Podvýboru pro cla může se souhlasem druhé strany pozvat podle potřeby


text:
zástupce jiných subjektů stran nebo nezávislé odborníky v příslušném oboru, aby se zúčastnili zasedání a poskytli na něm informace ke konkrétním tématům. Strany zajistí, aby tito pozorovatelé nebo odborníci dodržovali požadavky na důvěrnost.
 5.Předseda Podvýboru pro cla může po konzultaci se stranami zkrátit lhůty uvedené v odstavcích 1 a 2, aby se zohlednily zvláštní okolnosti.
 Článek 10
 Zápis ze zasedání a pracovní závěry
 1.Tajemník Podvýboru pro cla strany, která právě předsedá, vypracuje z každého zasedání návrh zápisu, včetně pracovních závěrů.
 2.Návrh zápisu, včetně pracovních závěrů, se předloží Podvýboru pro cla ke schválení. Schválí se do 28 kalendářních dní po konání každého zasedání Podvýboru pro cla. Všem adresátům uvedeným v článku 7 tohoto jednacího řádu se zašle kopie zápisu.
 Článek 11
 Rozhodnutí a doporučení
 1.Podvýbor pro cla přijímá praktická ujednání, opatření, rozhodnutí (dále jen „rozhodnutí“) a doporučení, jak je stanoveno v článku 83 dohody. Ta se přijmou po dohodě mezi stranami po dokončení příslušných vnitřních postupů pro jejich přijetí. Rozhodnutí jsou pro strany závazná a strany přijmou příslušná opatření k jejich provedení.
 2.Každé rozhodnutí nebo doporučení podepíše zástupce každé strany. Aniž je dotčen odstavec 3, podepíší zástupci tyto dokumenty během zasedání, na nichž jsou příslušná rozhodnutí nebo doporučení přijata.
 3.Pokud se na tom strany dohodnou, může Podvýbor pro cla přijímat rozhodnutí nebo vydávat doporučení písemným postupem po dokončení příslušných vnitřních postupů. Písemný postup spočívá ve výměně nót mezi oběma předsedy jednajícími se souhlasem stran. Za tímto účelem se znění návrhu rozešle podle článku 7, přičemž lhůta pro vyslovení jakýchkoli výhrad nebo změn je nejméně 21 kalendářních dní. Předseda Podvýboru pro cla může po konzultaci se stranami zkrátit lhůty uvedené v tomto odstavci, aby se zohlednily zvláštní okolnosti. Jakmile je znění dohodnuto, rozhodnutí nebo doporučení podepíše zástupce každé strany.
 4.Akty Podvýboru pro cla se označí jako „rozhodnutí“ nebo „doporučení“. Rozhodnutí vstoupí v platnost dnem přijetí, není-li v nich stanoveno jinak.
 5.Rozhodnutí a doporučení Podvýboru pro cla stvrzují oba tajemníci.
 6.Rozhodnutí a doporučení se zašlou oběma stranám.
 7.Každá strana může rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí a doporučení Podvýboru pro cla ve svém příslušném úředním tisku.
 Článek 12
 Zprávy
 Podvýbor pro cla předkládá zprávu o své činnosti Výboru pro přidružení ve složení pro obchod na každém pravidelném výročním zasedání tohoto výboru.
 Článek 13
 Jazyky
 1.Jednacími jazyky Podvýboru pro cla jsou angličtina a ukrajinština.
 2.Není-li stanoveno jinak, vychází Podvýbor pro cla ve svých jednáních z dokumentů vyhotovených v těchto jazycích.
 Článek 14
 Výdaje
 1.Každá strana hradí veškeré vlastní náklady vzniklé v důsledku účasti na zasedáních Podvýboru pro cla, a to jak pokud jde o náklady na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak výdaje za poštovné a telekomunikace.
 2.Výdaje související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů hradí strana, jež zasedání pořádá.
 3.Výdaje spojené s tlumočením na zasedáních a překlady dokumentů do nebo z angličtiny a ukrajinštiny podle čl. 13 odst. 1 tohoto jednacího řádu hradí strana, jež zasedání pořádá.
 Tlumočení a překlady do nebo z jiných jazyků hradí přímo strana, která tyto služby požaduje.
 Článek 15
 Změna jednacího řádu
 Tento jednací řád může být změněn rozhodnutím Podvýboru

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
pro cla v souladu s čl. 83 písm. e) dohody.
 PŘEDLOHA
 ROZHODNUTÍ č. 1/2016 PODVÝBORU EU-UKRAJINA PRO ZEMĚPISNÁ OZNAČENÍ
 ze dne ... 2016,
 kterým se přijímá jeho jednací řád
 PODVÝBOR EU-UKRAJINA PRO ZEMĚPISNÁ OZNAČENÍ,
 s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (dále jen „dohoda“), a zejména na článek 211 uvedené dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)V souladu s článkem 486 dohody se části dohody, včetně pododdílu 3 (Zeměpisná označení) oddílu 2 kapitoly 9 (Duševní vlastnictví) hlavy IV (Obchod a obchodní záležitosti), provádějí prozatímně ode dne 1. ledna 2016.
 (2)V článku 211 dohody se stanoví, že Podvýbor pro zeměpisná označení sleduje vývoj dohody v oblasti zeměpisných označení, a slouží jako fórum pro spolupráci a dialog o zeměpisných označeních.
 (2)V čl. 211 odst. 2 dohody se stanoví, že Podvýbor pro zeměpisná označení by měl přijmout svůj jednací řád,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Přijímá se jednací řád Podvýboru pro zeměpisná označení uvedený v dodatku.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V ... dne ...
 Za Unii
 Za Ukrajinu
 Dodatek
 Jednací řád Podvýboru EU-Ukrajina pro zeměpisná označení
 Článek 1
 Obecná ustanovení
 1.Podvýbor pro zeměpisná označení, zřízený podle článku 211 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (dále jen „dohoda“), je nápomocen Výboru pro přidružení ve složení pro obchod podle čl. 465 odst. 4 hlavy IV dohody při plnění jeho povinností.
 2.Podvýbor pro zeměpisná označení plní úkoly stanovené v článku 211 dohody.
 3.Podvýbor pro zeměpisná označení se skládá z úředníků Evropské komise a Ukrajiny příslušných pro zeměpisná označení.
 4.Každá strana jmenuje vedoucího delegace, který bude kontaktní osobou pro všechny záležitosti týkající se tohoto podvýboru.
 5.Vedoucí delegací zastávají funkci předsedy v souladu s níže uvedeným článkem 2.
 6.Každý vedoucí delegace může převést všechny úkoly spojené s funkcí vedoucího delegace nebo kterýkoli z těchto úkolů na jmenovaného zástupce; v takovém případě se veškeré dále uvedené odkazy na vedoucího delegace vztahují i na jmenovaného zástupce.
 7.Stranami se v tomto jednacím řádu rozumí strany definované v článku 482 dohody.
 Článek 2
 Předsednictví
 Strany předsedají Podvýboru pro zeměpisná označení střídavě po dobu 12 měsíců. První období začíná dnem prvního zasedání Rady přidružení a končí 31. prosince téhož roku.
 Článek 3
 Zasedání
 1.Není-li stranami ujednáno jinak, konají se zasedání Podvýboru pro zeměpisná označení na žádost jedné ze stran nejpozději do 90 dnů od podání této žádosti, a to střídavě v EU a na Ukrajině.
 2.Každé zasedání Podvýboru pro zeměpisná označení svolá předseda v čase a na místě dohodnutém oběma stranami. Oznámení o svolání zasedání vydá předseda Podvýboru pro zeměpisná označení nejpozději 28 kalendářních dní před zahájením zasedání, pokud se strany nedohodnou jinak.
 3.Kdykoli je to možné, svolá se pravidelné zasedání Podvýboru pro zeměpisná označení v dostatečném předstihu před pravidelným zasedáním Výboru pro přidružení ve složení pro obchod.
 4.Výjimečně mohou zasedání Podvýboru pro zeměpisná označení probíhat za použití jakýchkoli technologických prostředků, na


text:
nichž se strany dohodnou, například prostřednictvím videokonference.
 Článek 4
 Delegace
 Každá strana před každým zasedáním informuje prostřednictvím sekretariátu o zamýšleném složení své delegace, jež se má zasedání účastnit.
 Článek 5
 Sekretariát
 1.Funkci tajemníků Podvýboru pro zeměpisná označení vykonávají společně zástupce Evropské komise a zástupce Ukrajiny jmenovaní vedoucími delegací a společně plní úkoly sekretariátu v duchu vzájemné důvěry a spolupráce.
 2.Sekretariát Výboru pro přidružení ve složení pro obchod je informován o všech rozhodnutích, zprávách a jiných dohodnutých opatřeních Podvýboru pro zeměpisná označení.
 Článek 6
 Korespondence
 1.Korespondence určená Podvýboru pro zeměpisná označení se zasílá tajemníkovi kterékoli ze stran, který obratem uvědomí druhého tajemníka.
 2.Sekretariát zajistí, aby korespondence určená Podvýboru pro zeměpisná označení byla zasílána předsedovi tohoto podvýboru a případně rozesílána jako dokumenty uvedené v článku 7 tohoto jednacího řádu.
 3.Korespondenci předsedy Podvýboru pro zeměpisná označení zasílá stranám sekretariát tohoto podvýboru jménem předsedy. Taková korespondence se případně rozešle, jak stanoví článek 7 tohoto jednacího řádu.
 Článek 7
 Dokumenty
 1.Dokumenty rozesílají tajemníci Podvýboru pro zeměpisná označení.
 2.Každá strana své dokumenty předá svému tajemníkovi. Tajemník tyto dokumenty předá tajemníkovi druhé strany.
 3.Tajemník Unie rozesílá dokumenty odpovědným zástupcům Unie a v této korespondenci vždy zasílá kopii tajemníkovi Ukrajiny a tajemníkům Výboru pro přidružení ve složení pro obchod.
 4.Tajemník Ukrajiny rozesílá dokumenty odpovědným zástupcům Ukrajiny a v této korespondenci vždy zasílá kopii tajemníkovi Unie a tajemníkům Výboru pro přidružení ve složení pro obchod.
 Článek 8
 Důvěrnost
 Zasedání Podvýboru pro zeměpisná označení jsou neveřejná, nerozhodnou-li strany jinak. Pokud strana předloží Podvýboru pro zeměpisná označení informace, jež označí za důvěrné, nakládá s nimi druhá strana jako s takovými.
 Článek 9
 Program zasedání
 1.Sekretariát Podvýboru pro zeměpisná označení vypracuje předběžný program každého zasedání a návrh pracovních závěrů stanovený v článku 10 a vychází při tom z návrhů stran. Předběžný program zasedání obsahuje body, o jejichž zařazení byl sekretariát Podvýboru pro zeměpisná označení některou ze stran požádán, a příslušné dokumenty, a to nejpozději 21 kalendářních dní před datem zasedání.
 2.Předběžný program zasedání a příslušné dokumenty se rozešlou podle článku 7 nejpozději 15 kalendářních dní před zahájením zasedání.
 3.Program zasedání přijme předseda a vedoucí druhé delegace na začátku každého zasedání. Pokud s tím strany souhlasí, mohou být na program zařazeny i jiné body než ty, které jsou uvedeny v předběžném programu zasedání.
 4.Předseda zasedání Podvýboru pro zeměpisná označení může se souhlasem druhé strany pozvat podle potřeby zástupce jiných subjektů stran nebo nezávislé odborníky v příslušném oboru, aby se zúčastnili zasedání a poskytli na něm informace ke konkrétním tématům. Strany zajistí, aby tito pozorovatelé nebo odborníci dodržovali požadavky na důvěrnost.
 5.Předseda Podvýboru pro zeměpisná označení může po konzultaci se stranami zkrátit lhůty uvedené v odstavcích 1 a 2, aby se zohlednily zvláštní okolnosti.
 Článek 10
 Zápis ze zasedání a pracovní závěry
 1.Oba tajemníci společně vypracují z každého zasedání návrh zápisu.
 2.Zápis ze zasedání zpravidla obsahuje pro každý bod programu zasedání:
 a)účastníky zasedání, úředníky, kteří je doprovázejí, a všechny pozorovatele nebo odborníky, kteří se zasedání účastnili;
 b)dokumenty předložené Podvýboru pro zeměpisná označení;
 c)prohlášení, o jejichž uvedení požádal Podvýbor pro zeměpisná označení, a
 d)v případě


text:
potřeby pracovní závěry ze zasedání, jak stanoví odstavec 4.
 3.Návrh zápisu se předkládá Podvýboru pro zeměpisná označení ke schválení. Schválí se do 28 kalendářních dní po konání každého zasedání Podvýboru pro zeměpisná označení. Všem adresátům uvedeným v článku 7 tohoto jednacího řádu se zašle kopie zápisu.
 4.Tajemník Podvýboru pro zeměpisná označení strany, která předsedá, vypracuje návrh pracovních závěrů každého zasedání a rozešle jej stranám společně s programem zasedání obvykle nejpozději 15 kalendářních dní před začátkem zasedání. Tento návrh se během zasedání aktualizuje tak, aby na jeho konci mohl Podvýbor pro zeměpisná označení, není-li dohodnuto jinak, přijmout pracovní závěry, které zohledňují návazné kroky dohodnuté stranami. Po schválení se pracovní závěry připojí k zápisu a na některém z následujících zasedání Podvýboru pro zeměpisná označení se zkontroluje jejich provádění. Za tímto účelem přijme Podvýbor pro zeměpisná označení vzor, který umožní vyhledávání bodů, jež mají být plněny, podle konkrétní lhůty.
 Článek 11
 Rozhodnutí
 1.Podvýbor pro zeměpisná označení má pravomoc přijímat rozhodnutí v otázkách uvedených v čl. 211 odst. 3 dohody. Tato rozhodnutí se přijímají po dohodě mezi stranami po dokončení příslušných vnitřních postupů pro jejich přijetí. Jsou pro strany závazná a strany přijmou příslušná opatření k jejich provedení.
 2.Každé rozhodnutí podepíše zástupce každé strany. Aniž je dotčen odstavec 3, podepíší zástupci tyto dokumenty během zasedání, na nichž jsou příslušná rozhodnutí přijata.
 3.Pokud se na tom strany dohodnou, může Podvýbor pro zeměpisná označení přijímat rozhodnutí písemným postupem po dokončení příslušných vnitřních postupů. Písemný postup spočívá ve výměně nót mezi oběma tajemníky jednajícími se souhlasem stran. Za tímto účelem se znění návrhu rozešle podle článku 7, přičemž lhůta pro vyslovení jakýchkoli výhrad nebo změn je nejméně 21 kalendářních dní. Předseda Podvýboru pro zeměpisná označení může po konzultaci se stranami zkrátit lhůty uvedené v tomto odstavci, aby se zohlednily zvláštní okolnosti. Jakmile je znění dohodnuto, rozhodnutí podepíše zástupce každé strany.
 4.Akty Podvýboru pro zeměpisná označení se označí jako „rozhodnutí“. Rozhodnutí vstoupí v platnost dnem přijetí, není-li v nich stanoveno jinak.
 5.Rozhodnutí Podvýboru pro zeměpisná označení stvrzují oba tajemníci.
 6.Rozhodnutí se zasílají oběma stranám.
 7.Každá strana může rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí Podvýboru pro zeměpisná označení ve svém příslušném úředním tisku.
 Článek 12
 Zprávy
 1.Podvýbor pro zeměpisná označení předkládá zprávu o své činnosti Výboru pro přidružení ve složení pro obchod na každém pravidelném zasedání tohoto výboru.
 2.Tyto zprávy se přijmou po dohodě mezi stranami a označí se jako „zpráva“. Zprávy se zasílají oběma stranám.
 3.Postup pro přijímání rozhodnutí stanovený v čl. 11 odst. 2 a 3 se použije obdobně na zprávy.
 Článek 13
 Jazyky
 1.Jednacími jazyky Podvýboru pro zeměpisná označení jsou angličtina a ukrajinština.
 2.Není-li stanoveno jinak, vychází Podvýbor pro zeměpisná označení ve svých jednáních z dokumentů vyhotovených v těchto jazycích.
 Článek 14
 Výdaje
 1.Každá strana hradí veškeré vlastní náklady vzniklé v důsledku účasti na zasedáních Podvýboru pro zeměpisná označení, a to jak pokud jde o náklady na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak výdaje za poštovné a telekomunikace.
 2.Výdaje související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů hradí strana, jež zasedání pořádá.
 3.Výdaje spojené s tlumočením na zasedáních a


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 13.1.2017
 COM(2017) 14 final
 2017/0007(COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice
 {SWD(2017) 12 final}
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Moldavská republika prodělala během posledních dvou let obtížné období, a to jak v hospodářské, tak i politické oblasti. V listopadu 2014 vypukl velký skandál s bankovními podvody, jenž odhalil závažné problémy v oblasti správy věcí veřejných, ke kterým se následně přidala politická nestabilita – mimo jiné vznikly od voleb v listopadu 2014 tři různé vlády a byl nahrazen guvernér Moldavské národní banky – a pouliční protesty. Tento vývoj rovněž vedl ke zpomalení hospodářského růstu, k pozastavení rozpočtové podpory ze strany mezinárodních partnerů Moldavska a zhoršení fiskální situace a platební bilance. Hospodářské problémy se prohloubily v důsledku recese nebo slabé hospodářské činnosti u některých moldavských klíčových regionálních obchodních partnerů (zejména Ruska, ale také Běloruska a Ukrajiny) a tento vývoj s sebou přinesl pokles vývozu a remitencí. Tyto důsledky byly jen částečně kompenzovány nárůstem obchodu s EU, ke kterému došlo po vstupu v platnost dohody o přidružení podepsané v roce 2014, která předpokládá vytvoření prohloubené a komplexní zóny volného obchodu (DCFTA).
 V této souvislosti Moldavsko požádalo o podporu ze strany Mezinárodního měnového fondu („MMF“). Po obtížných a vleklých jednáních, která odrážela stávající politickou nestabilitu, se orgány země v červenci 2016 dohodly s MMF na programu, který bude po dobu tří let podporován z rozšířené úvěrové facility a rozšířené finanční facility (Extended Credit Facility and Extended Fund Facility, „ECF/EFF“). Tato dohoda byla schválena správní radou MMF dne 7. listopadu 2016. Tuto dohodu umožnilo nové odhodlání orgánů země řešit problémy se správou ve finančním odvětví a v oblasti správy veřejných financí, které následovalo po jmenování nové vlády vedené premiérem Filipem v lednu 2016 a po jmenování nového guvernéra centrální banky v březnu 2016. Přístup k prostředkům v rámci finančního ujednání s MMF by představoval 75 % kvóty Moldavska v MMF (129,4 mil. SDR, resp. 161 mil. EUR). Cílem ECF/EFF je dosáhnout rychlého zlepšení správy a dohledu ve finančním sektoru, posílit politiky zajišťující makroekonomickou a finanční stabilitu a podpořit udržitelný růst podporující začlenění.
 Je třeba poznamenat, že v návaznosti na závěry Rady pro zahraniční věci ze dne 15. února 2016 byl mezi EU a orgány Moldavska dohodnut plán pro prioritní reformy, kterým se měly znovu zahájit klíčové strukturální reformy; lhůta byla stanovena na 31. července 2016. Při provádění tohoto plánu bylo sice dosaženo významného pokroku, nicméně dosud nebyly řešeny všechny záležitosti, které znepokojují EU a které byly pojmenovány v závěrech Rady z února.
 Moldavská vláda také v srpnu 2015 požádala o makrofinanční pomoc ze strany EU a tuto žádost opakovala v březnu 2016
 1
 . V důsledku této žádosti a v kontextu politického a hospodářského vývoje od roku 2014 proto Evropská komise předkládá Evropskému parlamentu a Radě návrh rozhodnutí o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavsku ve výši až 100 mil. EUR. Z této částky by bylo 60 milionů EUR poskytnuto ve formě úvěrů a 40 milionů EUR ve formě grantů. Navrhovaná částka


text:
je opodstatněná na základě aktualizovaného posouzení potřeb Moldavska v oblasti vnějšího financování, rozsahu programu MMF, přihlédnutí k potřebě sdílení nákladů, jakož i možností nabízejících se v rámci rozpočtu EU.
 Navrhovaná makrofinanční pomoc EU by Moldavsku v rámci nového programu MMF pomohla v období 2016–2018 pokrýt část jeho zbývajících potřeb vnějšího financování, které se odhadují na 442 mil. USD (402 mil. EUR). Makrofinanční pomoc by omezila krátkodobou zranitelnost hospodářství, pokud jde o platební bilanci a rozpočet. Byla by koncipována a prováděna v koordinaci s ozdravnými a reformními programy, na kterých se Moldavsko dohodlo s MMF a Světovou bankou, a rovněž s reformami schválenými v rámci operací rozpočtové podpory EU a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu.
 Očekává se, že kromě navrhovaného poskytnutí pomoci budou také obnoveny úhrady v rámci operací rozpočtové podpory financovaných z evropského nástroje sousedství (ENI). Ty byly zmrazeny od počátku roku 2015 z důvodu obav týkajících se správy věcí veřejných a nedostatku spolehlivé strategie makroekonomické politiky.
 Jak je dále rozvedeno v pracovním dokumentu útvarů Komise připojeném k tomuto návrhu, Komise se i díky posouzení politické situace, které provedla Evropská služba pro vnější činnost, domnívá, že pro poskytnutí makrofinanční pomoci v navrhované výši jsou splněny politické a hospodářské podmínky.
 •Obecné souvislosti
 Makroekonomický výhled pro Moldavsko je i nadále zranitelný, ale díky kombinaci nedávných nápravných opatření a možnosti obnovení podpory od zahraničních dárců Moldavsko znovu získalo určitou stabilitu.
 Po výrazném zpomalení růstu v roce 2014 Moldavsko zažilo v posledním roce hospodářskou recesi, přičemž jeho HDP v roce 2015 kleslo o 0,5 % z těchto důvodů: a) nepříznivé povětrnostní podmínky vedly ke snížení zemědělské produkce o 13,4 %, b) rostoucí pokles remitencí a slabá vývozní výkonnost, jejichž důvodem je recese, popř. slabá hospodářská činnost některých z hlavních obchodních partnerů Moldavska, zejména Běloruska, Ruska a Ukrainy, c) slabá domácí úvěrová expanze kvůli problémům v bankovním systému a zpřísnění měnové politiky a d) fiskální krize částečně způsobená pozastavením mezinárodní dárcovské podpory, ale také poklesem daňových příjmů v důsledku recese, která se mimo jiné významně dotkla programu veřejných investic v roce 2015. Po ozdravení v roce 2015 se očekává, že se moldavské hospodářství bude v roce 2016 a v následujících letech zotavovat pouze pomalu. Předpokládá se, že HDP v roce 2016 vzroste přibližně o 2 %. Růstu v roce 2016 budou nadále bránit rozpočtová omezení a přísné úvěrové podmínky, jakož i nízké reminence a vyšší energetické sazby, což bude tlumit soukromou spotřebu. Přeorientování na trhy EU potrvá určitou dobu a bude vyžadovat investice.
 Inflace vyjádřená indexem spotřebitelských cen, která vzrostla ze 4,7 % v prosinci 2014 na 13,5 % v prosinci 2015 (meziroční inflace), má nyní klesající tendenci a v září 2016 činila 3,0 %. MMF předpokládá průměrnou roční inflaci ve výši 6,9 % pro rok 2016 a 4,9 % pro rok 2017.
 Vláda zažívá významné fiskální tlaky v důsledku nižších rozpočtových příjmů způsobených slabší hospodářskou činností a přerušením rozpočtové podpory ze strany dárců. Tyto faktory přispěly ke zvýšení rozpočtového schodku z 1,9 % HDP v roce 2014 na 2,3 % HDP v


text:
roce 2015. V souladu s programem dohodnutým s MMF vláda přijala revidovaný rozpočet na rok 2016, který prezident podepsal dne 4. října 2016. Rozpočet stanoví nezbytná ozdravná opatření na straně příjmů i výdajů s cílem splnit cíl schodku ve výši 3,2 % HDP.
 Úspory, kterých bylo dosaženo díky opatřením na straně příjmů i výdajů, činily v roce 2016 2,2 mld. leu, neboli 1,7 % HDP. Patří mezi ně opatření na kontrolu mzdových nákladů (mimo jiné snížením počtu volných pracovních míst) a rovněž nejrůznější opatření ke zlepšení výběru daní a reformy daňové správy a k omezení nadměrného počtu daňových výjimek.
 Podíl veřejného dluhu k HDP vzrostl ze 36 % na konci roku 2014 na 45 % na konci roku 2015. Tyto odhady berou v úvahu nouzové úvěry s vládní zárukou vydané Moldavskou národní bankou ve prospěch tří bank v likvidaci. Loňské zvýšení veřejného zadlužení bylo do značné míry způsobeno domácím dluhem. Zahraniční veřejný dluh se zvýšil méně (z 18 % HDP v roce 2014 na 21 % HDP na konci roku 2015) a tento nárůst lze přičíst hlavně depreciaci moldavského leu. Zahraniční dluh představují převážně střednědobé až dlouhodobé pohledávky u multilaterálních a bilaterálních věřitelů za zvýhodněných podmínek.
 V roce 2015 se schodek běžného účtu snížil na 293 mil. EUR (meziročně o 40 %), a to kvůli výraznému poklesu cen dovážených energií a slabé domácí poptávce, což negativně ovlivnilo dovoz. V procentním vyjádření HDP však schodek běžného účtu klesl z 6,7 % v roce 2014 na 5,0 % v roce 2015, a to z důvodu poklesu HDP vyjádřeného v dolarech v roce 2015 (důvodem je jak pokles reálného HDP, tak i depreciace leu).
 Navzdory bouřlivému hospodářskému a politickému vývoji v Moldavsku nebyl v roce 2015 dotčen příliv přímých zahraničních investic. V roce 2015 dosáhl příliv přímých zahraničních investic 165 mil. USD, přičemž v roce 2014 činil 158 mil. USD. Pro přilákání přímých zahraničních investic byly důležité svobodné ekonomické zóny Moldavska.
 V důsledku krize ve finančním sektoru se devizové rezervy snížily o 35 % v období od září 2014 do února 2015, a to na 1,7 mld. USD, resp. 4,3 měsíce dovozu. Konkrétně Moldavská národní banka v tomto období prodala ze svých devizových rezerv celkem 700 mil. USD, a to jako v rámci zvláštních prodejů třem státem kontrolovaným bankám, které vstoupily do likvidace, tak na devizovém trhu. Tento pokles lze částečně vysvětlit zvýšením míry úspor vedených v dolarech způsobeným slábnoucí důvěrou v moldavský leu. Od té doby – v souvislosti se stabilizací na devizovém trhu a jeho oživením – centrální banka akumulovala do září 2016 devizové rezervy ve výši 2,1 mld. USD, což představuje přibližně 5,1 měsíce předpokládaného dovozu.
 Po několika letech stagnace reformního procesu bylo za posledních šest měsíců dosaženo významného pokroku při provádění agendy strukturálních reforem, včetně reforem, které jsou součástí akčního plánu pro prioritní reformy, který byl s EU dohodnut v únoru 2016. Došlo však ke zpožděním při přijímání opatření v některých oblastech, např. u reformy veřejné správy, při jmenování předsedy Národní komise pro finanční trhy, jakož i u kroků


text:
k dosažení liberalizace odvětví elektřiny a plynu. EU stále více poskytuje Moldavsku technické a politické poradenství ohledně strukturálních reforem, a to tím, že financuje tým 25 tak zvaných poradců na vysoké úrovni, kteří pracují společně s vysoce postavenými úředníky z různých institucí. Těmi jsou předseda vlády, ministr financí a guvernér Moldavské národní banky. Toto bezprecedentní opatření se mimo jiné týká tak důležitých reforem, jako je například reforma finančního sektoru, správa veřejných financí, externí audit a provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu.
 Projekce MMF z listopadu 2016 dále poukazují na značné potřeby v oblasti platební bilance v období 2016–2018, přičemž celkový deficit vnějšího financování se odhaduje na 469 mil. USD (184 mil. USD v roce 2016 a 186 mil. USD a 99 mil. USD v roce 2018). Tento deficit financování lze obecně přičíst třem faktorům: relativně vysokému schodku běžného účtu, potřebě zvýšit devizové rezervy a očekávaným vysokým požadavkům na amortizaci dluhu. Navrhované nové poskytnutí makrofinanční pomoci ve výši 100 mil. EUR by pokrylo 24,9 % odhadovaného zbývajícího deficitu financování (po odečtení čistého financování MMF a očekávaného čerpání úvěrů Světové banky).
 •Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu
 Rozhodnutí č. 938/2010/EU, kterým již byla Moldavské republice poskytnuta makrofinanční pomoc ve výši 90 milionů EUR ve formě grantů, přijal Evropský parlament a Rada dne 20. října 2010
 2
 . Tato pomoc byla zcela vyplacena v letech 2010–2012.
 •Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
 EU a Moldavská republika navázaly v průběhu let úzké politické a hospodářské vztahy. To vedlo k uzavření dohody o přidružení, včetně prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, která byla podepsána dne 27. června 2014 a která plně vstoupila v platnost dne 1. července 2016. Dohoda o přidružení nahradila předchozí dohodu o partnerství a spolupráci a umožní politické přidružení a hospodářskou integraci Moldavska a EU. Program přidružení – schválený v roce 2014 – stanoví seznam priorit pro společnou práci v období let 2014–16, přičemž vychází ze struktury dohody o přidružení. V současnosti je předmětem přezkumu, jehož cílem je předložit aktualizované znění pro období 2017–2019. Jednotný rámec podpory na období 2014–2017 určuje prioritní oblasti spolupráce EU a Moldavska v rámci evropského nástroje sousedství. Byly rovněž zahájeny práce s cílem vytvořit nový jednotný rámec podpory na období 2017–2020.
 Hospodářské vztahy Moldavska s EU jsou rovněž dobře rozvinuté. V roce 2015 byla EU největším obchodním partnerem Moldavska, přičemž obchodní podíl činil 53 %, byl tedy mnohem větší než obchodní podíl s Ruskem (13 %). V roce 2016 se tento podíl ještě zvýšil na 62 %.
 Země, na které se vztahuje evropská politika sousedství, jsou způsobilé pro makrofinanční pomoc. Makrofinanční pomoc ze strany EU by doplnila granty uvolněné v rámci evropského nástroje sousedství a dalších programů EU, a zejména by doplnila podmínky stanovené v rámci balíčků rozpočtové podpory, které provádí EU. Tím, že by makrofinanční pomoc EU podpořila moldavské orgány při přijímání vhodného rámce pro makroekonomické politiky a strukturální reformy, zvýšila by přidanou hodnotu a účinnost celkových finančních intervencí EU, a to i prostřednictvím jiných finančních nástrojů.
 Přestože v případě Moldavska


text:
stále přetrvávají obavy ohledně dodržování lidských práv, jakož i otázek správy věcí veřejných a právního státu, moldavské orgány ukázaly opětovné odhodlání řešit problémy se správou věcí veřejných a pokročit při provádění nezbytných politických reforem. Realizace klíčových reforem je i nadále pro úspěšné provádění makrofinanční pomoci nezbytná a bude pozorně sledována.
 V této souvislosti se usuzuje, že Moldavsko splňuje politické podmínky pro poskytování makrofinanční pomoci třetím zemím, zejména pokud jde o respekt k demokracii, lidským právům a právnímu státu, a je zemí, se kterou EU udržuje těsné politické a ekonomické vztahy. Podrobné posouzení toho, zda jsou splněna tato politická kritéria pro makrofinanční pomoc, které vypracovala Evropská služba pro vnější činnost, je jako příloha připojeno k pracovnímu dokumentu útvarů Komise, který je připojen k tomuto návrhu.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Shrnutí navrhovaných opatření
 V rámci této zvažované makrofinanční pomoci by bylo poskytnuto maximálně 100 mil. EUR. Komise navrhuje, aby byla tato částka pomoci poskytnuta ve formě střednědobého úvěru ve výši až 60 milionů EUR a ve formě grantů ve výši až 40 milionů EUR. Tato pomoc přispěje k pokrytí zbývajících moldavských potřeb financování z vnějších zdrojů v letech 2016–18, zjištěných Komisí na základě odhadů MMF.
 Vzhledem k navrhovanému rozsahu pomoci Komise zvažuje uvolnění pomoci ve třech splátkách. První dvě splátky, které má tvořit grant ve výši 10 mil. EUR a úvěr ve výši 20 mil. EUR, by byly vyplaceny v roce 2017; třetí splátka, kterou má tvořit grant ve výši 20 mil. EUR a úvěr ve výši 20 mil. EUR, by byla vyplacena v první polovině roku 2018. Za správu pomoci bude odpovídat Komise. V souladu s finančním nařízením jsou použitelná zvláštní ustanovení o předcházení podvodům a jiným nesrovnalostem.
 Vyplácení prostředků v rámci makrofinanční pomoci bude spojeno s přísnými podmínkami, přičemž každá splátka (včetně první splátky) bude podmíněna dobrým pokrokem při realizaci jak programu MMF, tak i konkrétních politických podmínek dohodnutých s EU v memorandu o porozumění, které je s poskytnutím pomoci spojeno. Tyto politické podmínky by se měly týkat zásadních nedostatků, které se v průběhu let projevily v moldavském hospodářství a systému správy ekonomických záležitostí. Tyto podmínky by mohly zahrnovat reformy k posílení správy ve finančním sektoru, správu veřejných financí, reformu energetického odvětví a doprovodná opatření k posílení sociální záchranné sítě, zlepšování investičního prostředí a podpory provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu.
 Rozhodnutí vyplácet navrhovanou pomoc ve formě grantů a úvěrů odůvodňují úroveň rozvoje Moldavska (měřeno důchodem země na obyvatele) a dluhové ukazatele. Je rovněž v souladu s přístupem, který k Moldavsku zaujaly MMF a Světová banka. Moldavsko je totiž způsobilé pro financování z fondu MMF pro snížení chudoby a ze strany Mezinárodní asociace pro rozvoj (IDA) patřící ke Světové bance.
 •Právní základ
 Právním základem tohoto návrhu je článek 212 Smlouvy o fungování EU.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Zásada subsidiarity je dodržena, neboť dosažení cílů obnovení krátkodobé makroekonomické stability v Moldavské republice není v moci jednotlivých členských států. Tuto úlohu může lépe splnit Evropská unie jako celek. Hlavními důvody jsou omezení v rozpočtech členských států a potřeba


text:
silné koordinace dárců, aby se maximalizoval rozsah a účinnost pomoci.
 •Proporcionalita
 Návrh je v souladu se zásadou proporcionality: omezuje se na minimum nutné k dosažení cílů krátkodobé makroekonomické stability a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné.
 Jak Komise stanovila na základě odhadů MMF v souvislosti s rozšířenou finanční facilitou, odpovídá částka navrhované nové makrofinanční pomoci 24,9 % odhadovaného zbývajícího deficitu financování na období 2016–2018. To je v souladu s běžnými postupy pro sdílení zátěže při poskytování makrofinanční pomoci, zároveň je zohledněna pomoc, kterou Moldavsku přislíbili další bilaterální a multilaterální dárci.
 •Volba nástroje
 K řešení makroekonomických cílů se nehodí nebo není dostatečné projektové financování ani technická pomoc. Tato makrofinanční pomoc bude mít ve srovnání s ostatními nástroji EU tu klíčovou přidanou hodnotu, že svou rychlou realizací nejen zmírní problémy, které má Moldavsko s nedostatkem okamžitě dostupných prostředků ze zahraničí, ale také pomůže vytvořit stabilní makroekonomický rámec, mimo jiné tím, že podpoří udržitelnou platební bilanci a rozpočtovou situaci, jakož i vhodný rámec pro strukturální reformy. Makrofinanční pomoc může díky tomu, že pomůže vytvořit vhodný celkový politický rámec, zvýšit efektivnost opatření financovaných v Moldavsku v rámci jiných, úžeji zaměřených finančních nástrojů EU.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Konzultace zúčastněných stran
 Makrofinanční pomoc se poskytuje jako nedílná součást mezinárodní podpory pro hospodářskou stabilizaci Moldavské republiky. Při přípravě tohoto návrhu na poskytnutí makrofinanční pomoci útvary Komise konzultovaly MMF a Světovou banku, které již rozsáhlé programy financování zavedly a připravují nové. Komise dne 20. září 2016 konzultovala Hospodářský a finanční výbor, který návrhu vyjádřil podporu. Komise byla rovněž v pravidelném kontaktu s moldavskými orgány.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 V souladu s požadavky finančního nařízení zadaly pracovní útvary Komise operační hodnocení postupů schvalování finančních transakcí a správních postupů Moldavska, aby ověřily, že zavedené postupy pro řízení programu pomoci, včetně makrofinanční pomoci, poskytují dostatečné záruky. Závěrečnou zprávu o operačním hodnocení vypracovanou poradenskou společností obdržely útvary v únoru 2016. Ze zprávy vyplývá, že současný stav postupů schvalování finančních transakcí a správních postupů Moldavska je v zásadě vhodný k řízení nového poskytnutí makrofinanční pomoci, i když významné nedostatky přetrvávají. Vývoj v této oblasti bude i nadále pozorně sledován, a to rovněž prostřednictvím pravidelných zpráv o pokroku reforem řízení veřejných financí, které bude připravovat evropská delegace v Kišiněvě.
 •Posouzení dopadů
 Makrofinanční pomoc EU je mimořádný nouzový nástroj pro řešení vážných problémů s platební bilancí v třetích zemích. Z toho důvodu je návrh makrofinanční pomoci osvobozen od požadavku provést posouzení dopadů v souladu s pokyny Komise ke zlepšování právní úpravy (SWD(2015) 111 final), neboť je politickým imperativem, aby se v naléhavých situacích, které vyžadují rychlou reakci, postupovalo rychle.
 Návrhy Komise na poskytnutí makrofinanční pomoci vycházely z poznatků získaných na základě hodnocení ex post provedených u minulých operacích v sousedství EU. Nová makrofinanční pomoc a hospodářský ozdravný a reformní program, který je s ní spojen, pomůže Moldavsku uspokojit krátkodobé potřeby financování a podpoří opatření politik zaměřená na posílení platební bilance a fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu a na urychlení udržitelného růstu, čímž


text:
doplní program, který má být sjednán s MMF. Tyto politické podmínky by se měly týkat zásadních nedostatků, které se v průběhu let projevily v moldavském hospodářství a systému správy ekonomických záležitostí. Tyto podmínky by mohly v zásadě zahrnovat reformy k posílení správy ve finančním sektoru, správu veřejných financí, reformu energetického odvětví a doprovodná opatření k posílení sociální záchranné sítě, zlepšování investičního prostředí a podpory provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Plánovaná pomoc by byla poskytnuta ve formě úvěru a grantu. Úvěr by byl financován prostřednictvím výpůjční operace, kterou jménem EU provede Komise. Rozpočtové důsledky pomoci ve formě úvěru budou odpovídat výši prostředků poskytnutých pro Záruční fond pro vnější vztahy EU (sazba ve výši 9 %) vyčleněných z rozpočtové položky 01 03 06 („Poskytování prostředků pro záruční fond“). Za předpokladu, že první dva úvěry (pokaždé ve výši 20 mil. EUR) budou vyplaceny v roce 2017 a třetí úvěr (20 mil. EUR) v roce 2018, budou prostředky poskytnuty v souladu s pravidly upravujícími mechanismus záručního fondu, a to v rámci rozpočtů pro roky 2019–20 ve výši 3,6 mil. EUR, resp. 1,8 mil. EUR
 3
 . Grantová část pomoci (10 mil. EUR pro každou z prvních dvou splátek a 20 mil. EUR pro třetí splátku) by byla financována z prostředků na závazky z rozpočtů na roky 2017 a 2018 v rozpočtové položce 01 03 02 (makrofinanční pomoc), přičemž platby by se uskutečnily v letech 2017 a 2018. Na základě současných projekcí o využití rozpočtových položek 01 03 02 a 01 03 06 Komise předpokládá, že dopad operace na rozpočet je zvládnutelný.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Přezkum/revize/ustanovení o skončení platnosti
 Návrh obsahuje ustanovení o skončení platnosti. Navrhovaná makrofinanční pomoc by byla k dispozici po dobu dvou a půl let od prvního dne po vstupu memoranda o porozumění v platnost.
 2017/0007 (COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 212 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise
 4
 ,
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
 v souladu s řádným legislativním postupem
 5
 ,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Vztahy mezi Evropskou unií (dále jen „Unie“) a Moldavskou republikou (dále jen „Moldavsko“) se dále rozvíjejí v rámci evropské politiky sousedství a Východního partnerství. Moldavská republika přistoupila k Východnímu partnerství EU v roce 2009 a poté následovala jednání o dohodě o přidružení mezi EU a Moldavskem. Tato dohoda, která zahrnuje postupné zavádění prohloubené a komplexní zóny volného obchodu (DCFTA), byla podepsána v červnu 2014 a vstoupila v platnost dne 1. července 2016.
 (2)Hospodářství Moldavska výrazně ovlivňuje politická nestabilita z období mezi volbami v listopadu 2014 a lednu 2016, jakož i skandál s bankovními podvody, slabá hospodářská činnost v regionu a zákaz dovozu, který vydalo Rusko. Tato situace vedla v průběhu loňského roku ke vzniku recese, rostoucímu obchodnímu schodku a výraznému poklesu devizových rezerv.
 (3)Na začátku roku 2016, kdy byla jmenována nová vláda a nový guvernér centrální banky, moldavské orgány prokázaly opětovné


text:
odhodlání pokročit s nezbytnými politickými reformami a řešit problémy země se správou finančního sektoru a v oblasti správy veřejných financí.
 (4)Aby se toto nové odhodlání k reformám podpořilo, byl v návaznosti na závěry Rady pro zahraniční věci ze dne 15. února 2016 mezi EU a Moldavskem dohodnut plán pro prioritní reformy. Moldavsko při provádění tohoto plánu značně pokročilo.
 (5)V souvislosti s politickou transformací a hospodářskými problémy se moldavské orgány a Mezinárodní měnový fond („MMF“) v červenci 2016 dohodly na tříleté rozšířené úvěrové facilitě a rozšířené finanční facilitě („EFF/ECF“) v hodnotě 178,7 mil. USD. Toto ujednání schválila správní rada MMF dne 7. listopadu 2016. Očekává se, že v rámci tohoto programu MMF moldavské orgány dosáhnou rychlých zlepšení v oblasti správy a dohledu ve finančním sektoru, aby se posílily politiky zajišťující makroekonomickou a finanční stabilitu a podpořil se udržitelný růst podporující začlenění.
 (6)Vzhledem k zhoršující se hospodářské situaci a výhledu požádalo Moldavsko v srpnu 2015 Unii o doplňující makrofinanční pomoc a tuto žádost zopakovalo v březnu 2016.
 (7)Orientační příspěvek Unie pro Moldavsko v rámci evropského nástroje sousedství (ENI) činí 610–746 mil. EUR, včetně rozpočtové podpory a technické pomoci. Nicméně úhrady rozpočtové podpory ze strany Unie byly pozastaveny na počátku roku 2015 a jejich obnovení je podmíněno tím, že bude schválen nový program MMF a budou splněny veškeré podmínky rozpočtové podpory.
 (8)Vzhledem k tomu, že Moldavsko je země, na kterou se vztahuje evropská politika sousedství, je třeba je považovat za způsobilé pro získání makrofinanční pomoci Unie.
 (9)Makrofinanční pomoc Unie by měla být výjimečným finančním nástrojem, který platební bilanci podpoří formou, jež není účelově vázaná a jejímž cílem je řešit potřeby příjemce, které má ohledně okamžité finanční pomoci ze zahraničí. Tato pomoc by měla podpořit provádění politického programu, jehož součástí jsou silná okamžitá korekční opatření a opatření strukturálních reforem, která mají v krátkodobém výhledu zlepšit situaci platební bilance.
 (10)Vzhledem k tomu, že v platební bilanci Moldavska přetrvává výrazný zbytkový deficit vnějšího financování přesahující výši prostředků poskytnutých MMF a jinými multilaterálními institucemi, je poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavsku ze strany Unie za stávajících výjimečných okolností považováno za vhodnou reakci na žádost Moldavska o podporu hospodářské stabilizace ve spojení s programem MMF. Makrofinanční pomoc Unie by podpořila hospodářskou stabilizaci Moldavska a moldavský program strukturálních reforem a doplnila by zdroje, které jsou k dispozici v rámci finančního ujednání s MMF.
 (11)Cílem makrofinanční pomoci Unie by mělo být podpořit obnovení udržitelného stavu vnějšího financování Moldavska, a tím přispět k jeho hospodářskému a sociálnímu rozvoji.
 (12)Makrofinanční pomoc Unie by měla probíhat zároveň s vyplácením úhrad operací rozpočtové podpory v rámci Evropského nástroje sousedství.
 (13)Stanovení výše makrofinanční pomoci Unie vychází z úplného kvantitativního posouzení zbývajících potřeb vnějšího financování Moldavska a zohledňuje jeho schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které má k dispozici. Makrofinanční pomoc Unie by měla doplňovat programy a zdroje poskytnuté MMF a Světovou bankou. Při určování výše pomoci jsou zohledněny rovněž očekávané finanční příspěvky od multilaterálních dárců a nutnost zajistit spravedlivé rozložení zátěže mezi Unii a ostatní dárce, jakož i dosavadní použití jiných


text:
unijních nástrojů vnějšího financování v Moldavsku a přidaná hodnota celkového zapojení Unie.
 (14)S ohledem na zbývající potřeby vnějšího financování Moldavska, na úroveň jeho hospodářského rozvoje posuzovanou podle příjmů na obyvatele a míry chudoby, na jeho schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které má k dispozici, a na jeho schopnost splácet posouzenou na základě analýzy udržitelnosti dluhu by část pomoci měla být poskytnuta ve formě grantů.
 (15)Komise by měla zajistit, aby makrofinanční pomoc Unie byla po právní i obsahové stránce v souladu s hlavními zásadami, cíli a opatřeními, které byly přijaty v rámci jednotlivých oblastí vnější činnosti, a dalšími příslušnými politikami Unie.
 (16)Makrofinanční pomoc Unie by měla podporovat vnější politiku Unie vůči Moldavsku. Útvary Komise a Evropská služba pro vnější činnost by v průběhu poskytování makrofinanční pomoci měly úzce spolupracovat v zájmu koordinace vnější politiky Unie a zajištění její ucelenosti.
 (17)Makrofinanční pomoc Unie by měla posilovat oddanost Moldavska hodnotám sdíleným s Unií, včetně demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných, dodržování lidských práv, udržitelného rozvoje a snižování chudoby, jakož i jeho oddanost zásadám otevřeného a spravedlivého obchodu založeného na pravidlech.
 (18)Poskytnutí makrofinanční pomoci Unie by mělo být podmíněno tím, že Moldavsko bude respektovat účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv. Specifické cíle makrofinanční pomoci Unie by měly navíc v Moldavsku posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost systémů řízení veřejných financí, řízení finančního sektoru a dohled nad ním a měly by prosazovat strukturální reformy zaměřené na podporu udržitelného růstu podporujícího začlenění, na vytváření pracovních příležitostí a fiskální konsolidaci. Komise a Evropská služba pro vnější činnost by měly plnění výše uvedených podmínek a dosahování těchto cílů pravidelně sledovat.
 (19)V zájmu zajištění účinné ochrany finančních zájmů Unie souvisejících s makrofinanční pomocí Unie by Moldavsko mělo přijmout vhodná opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí týkajících se pomoci. Kromě toho je třeba stanovit, že Komise bude provádět kontroly a Účetní dvůr audity.
 (20)Uvolněním makrofinanční pomoci Unie nejsou dotčeny pravomoci Evropského parlamentu a Rady (jako rozpočtového orgánu).
 (21)Částky makrofinanční pomoci poskytnuté formou grantů a částky složené pro účely záruky potřebné pro poskytnutí makrofinanční pomoci formou úvěrů by měly být v souladu s rozpočtovými prostředky stanovenými ve víceletém finančním rámci.
 (22)Makrofinanční pomoc Unie by měla být řízena Komisí. Komise by měla pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o vývoji souvisejícím s makrofinanční pomocí a poskytovat jim příslušné dokumenty, aby mohly provádění tohoto rozhodnutí sledovat.
 (23)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011
 6
 .
 (24)Na makrofinanční pomoc Unie by se měly vztahovat podmínky v oblasti hospodářské politiky, jež budou stanoveny v memorandu o porozumění. V zájmu zajištění jednotných podmínek provádění a z důvodů účinnosti by Komise měla být zmocněna ke sjednání těchto podmínek s moldavskými orgány pod dohledem výboru složeného ze zástupců členských států v souladu s nařízením


text:
(EU) č. 182/2011. Podle uvedeného nařízení by se měl poradní postup obecně použít ve všech případech, kromě případů stanovených v uvedeném nařízení. Vzhledem k potenciálně významnému dopadu pomoci ve výši více než 90 mil. EUR je vhodné použít na operace přesahující tuto prahovou hodnotu přezkumný postup. Vzhledem k výši makrofinanční pomoci, kterou Unie Moldavsku poskytuje, by měl být pro přijetí memoranda o porozumění nebo pro jakékoliv snížení, pozastavení či zrušení pomoci použit přezkumný postup,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 1.Unie poskytne Moldavsku makrofinanční pomoc (dále jen „makrofinanční pomoc Unie“) v maximální výši 100 milionů EUR s cílem podpořit hospodářskou stabilizaci Moldavska a jeho obsáhlý program reforem. Z této maximální částky bude až 60 milionů EUR poskytnuto ve formě úvěrů a až 40 milionů EUR ve formě grantů. Uvolnění makrofinanční pomoci Unie je podmíněno schválením rozpočtu Unie na příslušný rok Evropským parlamentem a Radou. Pomoc přispěje k pokrytí potřeb Moldavska v oblasti platební bilance uvedených v programu MMF.
 2.Za účelem financování úvěrové části makrofinanční pomoci Unie je Komise zmocněna půjčit si jménem Unie nezbytné finanční prostředky na kapitálových trzích nebo od finančních institucí a dále je půjčit Moldavsku. Úvěry mají průměrnou dobu splatnosti nejvýše 15 let.
 3.Uvolnění makrofinanční pomoci Unie řídí Komise způsobem, který je v souladu s dohodami nebo ujednáními uzavřenými mezi Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Moldavskem a s hlavními zásadami a cíli ekonomických reforem stanovených v dohodě o přidružení mezi EU a Moldavskem, včetně prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, jak bylo dohodnuto v rámci evropské politiky sousedství.
 Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o vývoji v oblasti makrofinanční pomoci Unie, včetně jejího vyplácení, a předkládá těmto orgánům včas příslušné dokumenty.
 4.Makrofinanční pomoc Unie je k dispozici po dobu dvou a půl let od prvního dne po vstupu memoranda o porozumění uvedeného v čl. 3 odst. 1 v platnost.
 5.V případě, že se během období vyplácení makrofinanční pomoci Unie potřeby financování Moldavska oproti původním předpokladům podstatně sníží, Komise poskytovanou pomoc omezí nebo její poskytování pozastaví či zruší v souladu s přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2.
 Článek 2
 1.Poskytnutí makrofinanční pomoci Unie je podmíněno tím, že Moldavsko bude respektovat účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv.
 2.Komise a Evropská služba pro vnější činnost sledují plnění této nezbytné podmínky po celou dobu poskytování makrofinanční pomoci Unie.
 3.Odstavce 1 a 2 se použijí v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU
 7
 .
 Článek 3
 1.Komise vyjedná v souladu s přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2 s moldavskými orgány jasně vymezené podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky pro makrofinanční pomoc Unie, přičemž se zaměří na strukturální reformy a zdravé veřejné finance; tyto podmínky budou stanoveny v memorandu o porozumění (dále jen „memorandum o porozumění“), které bude zahrnovat časový rámec pro jejich plnění. Podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky stanovené v memorandu o porozumění musí být v souladu s dohodami nebo ujednáními uvedenými v čl. 1 odst. 3, včetně makroekonomických ozdravných programů


text:
a programů strukturálních reforem prováděných Moldavskem za podpory MMF.
 2.Podmínky uvedené v odstavci 1 mají zejména posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost systémů řízení veřejných financí v Moldavsku, mimo jiné při využívání makrofinanční pomoci Unie. Při navrhování politických opatření musí být náležitě zohledněn také pokrok v oblasti vzájemného otevírání trhů, rozvoj spravedlivého obchodu založeného na pravidlech a další priority v rámci vnější politiky Unie. Komise pravidelně sleduje pokrok při plnění těchto cílů.
 3.Podrobné finanční podmínky makrofinanční pomoci Unie se stanoví v úvěrové smlouvě a v grantové dohodě uzavřené mezi Komisí a moldavskými orgány.
 4.Komise pravidelně ověřuje, zda jsou nadále splňovány podmínky, na než odkazuje čl. 4 odst. 3, včetně toho, zda je hospodářská politika Moldavska v souladu s cíli makrofinanční pomoci Unie. Komise přitom postupuje v úzké koordinaci s MMF a Světovou bankou a v případě potřeby s Evropským parlamentem a Radou.
 Článek 4
 1.S výhradou podmínek v odstavci 3 poskytne Komise makrofinanční pomoc Unie ve splátkách, přičemž každá splátka sestává z úvěrové a grantové části. Výše každé splátky bude stanovena v memorandu o porozumění uvedeném v článku 3.
 2.Je-li to potřeba, jsou ve vztahu k částkám makrofinanční pomoci Unie poskytnuté formou úvěrů složeny částky pro účely záruky v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009
 8
 .
 3.Komise rozhodne o uvolnění splátek, pokud budou splněny všechny následující podmínky:
 a)nezbytná podmínka stanovená v článku 2;
 b)průběžné uspokojivé výsledky při provádění politického programu, který zahrnuje důrazná opatření zaměřená na ozdravení a strukturální reformy a podporovaná úvěrovou dohodou s MMF, která nemá preventivní charakter; a
 c)uspokojivé splnění podmínek v oblasti hospodářské politiky a finančních podmínek dohodnutých v memorandu o porozumění.
 K uvolnění druhé splátky nedojde v zásadě dříve než po třech měsících od uvolnění první splátky. K uvolnění třetí splátky nedojde v zásadě dříve než po třech měsících od uvolnění druhé splátky.
 4.Nejsou-li splněny podmínky podle odstavce 3, Komise vyplácení makrofinanční pomoci Unie pozastaví nebo zruší. V těchto případech Komise informuje o důvodech tohoto pozastavení či zrušení Evropský parlament a Radu.
 5.Makrofinanční pomoc Unie bude vyplacena Moldavské národní bance. S výhradou ustanovení sjednaných v memorandu o porozumění, včetně potvrzení zbývajících rozpočtových finančních potřeb, mohou být finanční prostředky Unie převedeny moldavskému ministerstvu financí jako konečnému příjemci.
 Článek 5
 1.Výpůjční a úvěrové operace týkající se úvěrové části makrofinanční pomoci Unie se provedou v eurech se stejným dnem připsání a Unie se na jejich základě nesmí týkat změna splatnosti, ani nesmí být v jejich důsledku vystavena žádnému riziku směnných kurzů nebo úrokových sazeb ani žádnému jinému obchodnímu riziku.
 2.Umožní-li to okolnosti, může Komise na žádost Moldavska přijmout potřebná opatření s cílem zajistit, aby do podmínek úvěru byla zahrnuta doložka o předčasném splacení a aby byla spojena s odpovídající doložkou v podmínkách výpůjčních operací.
 3.Umožní-li okolnosti zlepšení úrokové sazby úvěru, může se Komise na žádost Moldavska rozhodnout zcela nebo částečně refinancovat svůj původní úvěr nebo restrukturalizovat odpovídající finanční podmínky. Refinanční nebo restrukturalizační operace se uskuteční v souladu s odstavci 1 a 4 a nesmí vést k prodloužení splatnosti dotyčného úvěru nebo zvýšení částky nesplacené jistiny ke


text:
dni refinancování nebo restrukturalizace.
 4.Veškeré náklady vzniklé Unii v souvislosti s výpůjčními a úvěrovými operacemi podle tohoto rozhodnutí hradí Moldavsko.
 5.Komise informuje Evropský parlament a Radu o vývoji operací uvedených v odstavcích 2 a 3.
 Článek 6
 1.Makrofinanční pomoc Unie se provádí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012
 9
 a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012
 10
 .
 2.Provádění makrofinanční pomoci Unie podléhá přímému řízení.
 3.Úvěrová smlouva a grantová dohoda, které budou dojednány s moldavskými orgány, musí zahrnovat ustanovení, jež:
 a)zajistí, aby Moldavsko pravidelně kontrolovalo, že bylo financování z rozpočtu Unie použito řádně, přijímalo vhodná opatření pro předcházení nesrovnalostem a podvodům a v případě potřeby podniklo právní kroky s cílem vymoci veškeré finanční prostředky poskytnuté podle tohoto rozhodnutí, které byly získány neoprávněně;
 b)zajistí ochranu finančních zájmů Unie, a to zejména stanovením zvláštních opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí týkajících se makrofinanční pomoci Unie, v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95
 11
 , nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96
 12
 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013
 13
 ;
 c)výslovně zmocňují Komisi i Evropský úřad pro boj proti podvodům nebo jejich zástupce k provádění kontrol, včetně kontrol a inspekcí na místě;
 d)výslovně povolí Komisi a Účetnímu dvoru provádět audity v průběhu období dostupnosti makrofinanční pomoci Unie a po jeho skončení, včetně auditů na základě dokladů a auditů na místě, například operačních hodnocení;
 e)zajistí, že Unie bude mít nárok na předčasné splacení úvěru a/nebo plné splacení grantu, pokud se prokáže, že Moldavsko se v souvislosti s řízením makrofinanční pomoci Unie dopustilo jakéhokoli podvodu, korupce nebo jakéhokoli jiného protiprávního jednání poškozujícího finanční zájmy Unie.
 4.Před provedením makrofinanční pomoci Unie posoudí Komise prostřednictvím operačního hodnocení řádnost finančních opatření, správních postupů a mechanismů vnitřní a vnější kontroly Moldavska, které mají pro tuto pomoc význam.
 Článek 7
 1.Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
 2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
 Článek 8
 1.Komise každý rok do 30. června předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí v předchozím roce, včetně vyhodnocení tohoto provádění. Tato zpráva:
 a)vyhodnotí, jakého pokroku bylo při provádění makrofinanční pomoci Unie dosaženo;
 b)zhodnotí hospodářskou situaci a hospodářské vyhlídky Moldavska, jakož i pokrok dosažený při provádění politických opatření uvedených v čl. 3 odst. 1;
 c)uvede souvislost mezi podmínkami hospodářské politiky stanovenými v memorandu o porozumění, průběžnými výsledky Moldavska v hospodářské a rozpočtové oblasti a rozhodnutími Komise o uvolnění splátek makrofinanční pomoci Unie.
 2.Do dvou let od uplynutí doby dostupnosti makrofinanční pomoci Unie podle čl. 1 odst. 4 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení ex post, v níž vyhodnotí výsledky a účinnost dokončené makrofinanční pomoci Unie a míru, do jaké přispěla k dosažení cílů této pomoci.
 Článek 9
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda / předsedkyně
 předseda / předsedkyně
 LEGISLATIVNÍ


text:
FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.
 Název návrhu/podnětu
 Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice
 1.2.
 Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 14
 Oblast politiky:
 Hlava 01 – Hospodářské a finanční záležitosti
 Činnost:
 03 – Mezinárodní hospodářské a finanční záležitosti
 1.3.
 Povaha návrhu/podnětu
 X Návrh/podnět se týká nové akce
 1.4.
 Cíle
 1.4.1.
 Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
 „Nový impuls pro zaměstnanost, růst a investice: podporovat prosperitu i za hranicemi EU“
 Mezi nejdůležitější činnosti spadající do oblasti pravomoci GŘ ECFIN patří:
 1. Podpora provádění evropské politiky sousedství prohlubováním ekonomické analýzy a posilováním politického dialogu a poradenství o ekonomických aspektech akčních plánů.
 2. Rozvoj, monitorování a provádění makrofinanční pomoci pro partnerské třetí země ve spolupráci s příslušnými mezinárodními finančními institucemi.
 1.4.2.
 Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl č. 1: „Podporovat prosperitu i za hranicemi EU: podporovat makrofinanční stabilitu a reformy na podporu růstu mimo EU, mimo jiné prostřednictvím pravidelných hospodářských dialogů s klíčovými partnery a poskytováním makrofinanční pomoci.“
 Příslušné aktivity ABM/ABB: Mezinárodní hospodářské a finanční záležitosti.
 1.4.3.
 Očekávané výsledky a dopady
 Navrhovanou pomoc tvoří úvěr EU ve výši až 60 mil. EUR a grant ve výši až 40 mil. EUR ve prospěch Moldavské republiky (dále jen „Moldavsko“), jejichž cílem je přispět k udržitelnějšímu stavu platební bilance. Pomoc, která bude vyplacena ve třech splátkách, by měla zemi pomoci překonat obtížnou hospodářskou situaci a obtížný stav platební bilance, se kterými se tato země potýká. Podpoří rovněž strukturální reformy, které mají zvýšit udržitelný hospodářský růst, snížit makroekonomickou zranitelnost a zlepšit řízení veřejných financí.
 1.4.4.
 Ukazatele výsledků a dopadů
 Orgány budou muset podávat útvarům Komise pravidelné zprávy o řadě ukazatelů a před úhradou všech tří splátek pomoci rovněž poskytnou podrobnou zprávu o dodržování dohodnutých politických podmínek.
 Útvary Komise budou dále sledovat řízení veřejných financí i po operačním hodnocení finančních okruhů a správních postupů, které se v Moldavsku provádí v rámci přípravy na tuto operaci. Delegace EU v Moldavsku bude také podávat pravidelné zprávy o záležitostech, které jsou významné pro sledování pomoci. Útvary Komise budou nadále úzce spolupracovat s MMF a Světovou bankou, aby využily jejich poznatků z probíhajících činností v Moldavsku.
 V navrhovaném legislativním rozhodnutí se počítá s výroční zprávou Radě a Evropskému parlamentu, která bude obsahovat posouzení toho, jak je tato operace prováděna. Do dvou let po skončení období dostupnosti bude pomoc zpětně zhodnocena nezávislým subjektem.
 1.5.
 Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1.
 Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Čerpání pomoci bude podmíněno uspokojivými výsledky při provádění ekonomického programu dohodnutým mezi Moldavskem a MMF, který správní rada fondu schválila dne 7. listopadu 2016 poté, co moldavské orgány provedly řadu předem požadovaných opatření. Komise se mimoto s moldavskými orgány dohodne na specifických politických podmínkách, které budou uvedeny v memorandu o porozumění a které budou muset být uspokojivě splněny před tím, než Komise uvolní všechny tři splátky.
 1.5.2.
 Přidaná hodnota zapojení EU
 Navrhovaná makrofinanční pomoc pomůže Moldavsku překonat ekonomický šok způsobený zhoršenou fiskální situací a stavem platební bilance, ke kterým došlo po závažném bankovním podvodu v listopadu 2014, a


text:
také způsobený nižšími vývozy a remitencemi, jejichž příčinou byla recese u několika klíčových regionálních obchodních partnerů Moldavska. Přitom přispěje k prosazování makroekonomické stability a strukturálních reforem v zemi. Tím, že pomoc doplní zdroje poskytnuté mezinárodními finančními institucemi, EU a dalšími dárci, přispěje k celkové účinnosti balíčku finanční podpory poskytované mezinárodním dárcovským společenstvím.
 Navrhovaný program posílí rovněž reformní závazky vlády a její úsilí o užší vztahy s EU. Tohoto výsledku se dosáhne mimo jiné díky vhodným podmínkám pro čerpání pomoci. V širších souvislostech bude program signálem pro další země v tomto regionu, že EU dále podporuje v době hospodářských potíží země, které zřetelně nastupují cestu k politickým reformám.
 1.5.3.
 Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Od roku 2004 bylo provedeno celkem šestnáct zpětných hodnocení makrofinanční pomoci. Tato hodnocení dospěla k závěru, že makrofinanční pomoc přispívá (ačkoli občas skromně a nepřímo) ke zlepšení vnější udržitelnosti, makroekonomické stability a dosažení strukturálních reforem v přijímající zemi. Ve většině případů má makrofinanční pomoc kladný dopad na platební bilanci přijímající země a pomáhá zmírnit nedostatek financí v rozpočtu. Díky ní se také mírně zvyšuje hospodářský růst
 15
 .
 1.5.4.
 Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji
 EU je největším dárcem Moldavska. Finanční pomoc vyčleněná pro Moldavsko v rámci evropského nástroje sousedství a partnerství (ENPI) na období 2007–2013 činila 561 mil. EUR. Tato pomoc zahrnovala 63 mil. EUR poskytnutých v letech 2012–2013 prostřednictvím pobídkového programu integrace a spolupráce v rámci Východního partnerství (EaPIC). V období 2014–2016 činila pomoc EU, kterou Moldavsko obdrželo v rámci evropského nástroje sousedství (ENI), 310 mil. EUR. Tyto finanční prostředky byly doplněny financováním z jiných nástrojů EU, např. z investičního nástroje sousedství (NIF). Kromě programů dvoustranné spolupráce má Moldavsko rovněž prospěch z různých regionálních programů, a to zejména v oblasti dopravy, energetiky a životního prostředí. Moldavsko se rovněž účastní iniciativ dostupných všem sousedním zemím, jako jsou: Erasmus+, TAIEX, SIGMA. Kromě evropského nástroje sousedství je Moldavsko způsobilé pro financování v rámci těchto tematických nástrojů a programů: evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR), nástroj přispívající ke stabilitě a míru (IcSP), ale také programy pro organizace občanské společnosti a místní orgány a programy v oblasti rozvoje lidských zdrojů a migrace a azylu. Evropská investiční banka rovněž od roku 2007 poskytla půjčky ve výši 658 mil. EUR, přičemž v roce 2016 poskytla z této částky 50 mil. EUR.
 Klíčovou přidanou hodnotou makrofinanční pomoci ve srovnání s ostatními nástroji EU by byla pomoc při vytváření stabilního makroekonomického rámce, mimo jiné díky podpoře udržitelné platební bilance a rozpočtové situace a vhodného rámce pro strukturální reformy. Makrofinanční pomoc nepředstavuje pravidelnou finanční podporu hospodářskému a sociálnímu rozvoji přijímajících zemí. Má být ukončena, jakmile se vnější finanční situace země vrátí k udržitelnému stavu. Poté by se měly používat běžné unijní nástroje pro poskytování podpory v rámci spolupráce.
 Makrofinanční pomoc má také doplňovat intervence mezinárodních finančních institucí, zejména program korekce a reforem podporovaný rozšířenou finanční facilitou MMF a úvěry Světové banky na rozvojovou politiku.
 1.6.
 Doba trvání akce a finanční dopad
 X Časově omezený návrh/podnět
 X Návrh/podnět platný po


text:
dobu dvou a půl roku od vstupu memoranda o porozumění v platnost, jak je uvedeno v čl. 1 odst. 4 rozhodnutí
 X Finanční dopad se očekává od roku 2016
 16
 do roku 2020
 1.7.
 Předpokládané způsoby řízení
 17
 X Přímé řízení Komisí
 2.
 SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.
 Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Pomoc má makroekonomickou povahu a je navržena tak, aby byla slučitelná s ekonomickým programem podporovaným MMF. Útvary Komise budou sledovat pokrok při provádění programu MMF a konkrétních reformních opatření, která budou s moldavskými orgány sjednána v memorandu o porozumění (viz rovněž bod 1.4.4).
 2.2.
 Systém řízení a kontroly
 2.2.1.
 Zjištěná rizika
 S navrhovanou operací makrofinanční pomoci jsou spojena fiduciární a politická rizika.
 Existuje riziko, že by makrofinanční pomoc, která není určena na konkrétní výdaje, mohla být použita podvodným způsobem. Obecně je toto riziko spojeno s takovými faktory, jako jsou kvalita systémů řízení v centrální bance a na ministerstvu financí a odpovídající kapacity interního a externího auditu.
 Další klíčové riziko pro operaci vyplývá z regionální hospodářské a politické nejistoty, která má přímé důsledky pro moldavské hospodářství. Hospodářská výkonnost klíčových regionálních obchodních partnerů Moldavska (zejména Ruska, ale také s Běloruska a Ukrajiny) má přímý dopad na vývoz a remitence. Pokud jde přímo o Moldavsko, hlavní riziko představují obtíže v procesu hospodářských reforem a stávající makroekonomická zranitelnost.
 Existují rovněž rizika vyplývající z možné nestability evropského a globálního hospodářského prostředí a z růstu mezinárodních cen energií a potravin.
 2.2.2.
 Předpokládané metody kontroly
 Za ověřování, kontrolu a audit makrofinanční pomoci bude odpovídat Komise spolu s Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a Evropský účetní dvůr.
 2.2.3.
 Náklady a přínosy kontrol a pravděpodobná míra nesouladu
 Základní náklady Komise spojené s metodami ověřování a kontroly jsou popsány v tabulce 3.2.1. Mimoto vzniknou náklady Evropskému účetnímu dvoru a náklady na možné zásahy úřadu OLAF. Operační hodnocení, které útvary Komise dokončily v roce 2016, nejenže pomáhá posoudit rizika zneužití finančních prostředků, nýbrž jako dodatečnou výhodu poskytuje rovněž užitečné informace o potřebných reformách v oblasti řízení veřejných financí, které se mohou odrážet v politické podmíněnosti operace. Co se týče pravděpodobné míry nedodržení podmínek, riziko nedodržení podmínek (ve formě nesplácení úvěru nebo zneužití finančních prostředků) se na základě zkušeností s nástrojem makrofinanční pomoci od doby jeho vytvoření považuje za nízké.
 2.3.
 Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Ke zmírnění rizika podvodného zneužití bude přijata řada opatření:
 Zaprvé, v úvěrové smlouvě a grantové dohodě bude uveden soubor ustanovení o inspekcích, předcházení podvodům, auditech a vrácení finančních prostředků v případě podvodu nebo korupce. Podpora bude navíc vyplacena na zvláštní účet Moldavské centrální banky.
 Kromě toho útvary Komise dokončily v únoru 2016 za podpory externích poradců operační hodnocení s cílem posoudit spolehlivost finančních transakcí a správních postupů, které mají význam pro tento druh pomoci. Z tohoto hodnocení vyplývá, že současný stav postupů schvalování finančních transakcí a správních postupů Moldavska je v zásadě vhodný k řízení nového poskytnutí makrofinanční pomoci, i když významné nedostatky přetrvávají.
 Za ověřování, kontrolu a audit pomoci bude odpovídat Komise spolu s Evropským úřadem pro boj proti podvodům


text:
(OLAF) a Evropský účetní dvůr.
 3.
 ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.
 Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 Stávající rozpočtové položky
 01 03 02: Makrofinanční pomoc
 01 03 06 – Poskytování prostředků pro záruční fond
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 01 03 06 – Záruka Evropské unie za půjčky EU na makrofinanční pomoc třetím zemím: Záručnímu fondu pro vnější vztahy musí být poskytnuty prostředky v souladu s nařízením o tomto fondu
 21
 , přičemž se použijí prostředky v rámci rozpočtové položky 01 03 06 („Poskytování prostředků pro záruční fond“), které představují 9 % celkových nesplacených závazků. Výše poskytnutých prostředků se vypočítá na počátku roku „n“ jako rozdíl mezi cílovou částkou a hodnotou čistých aktiv fondu na konci roku „n–1“. Vypočtená částka je v roce „n“ převedena do návrhu rozpočtu na rok „n+1“ a vyplacena v jedné transakci na počátku roku „n+1“ z rozpočtové položky 01 03 06. V důsledku toho se pro účely výpočtu prostředků poskytovaných do fondu v cílové částce na konci roku „n–1“ zohledňuje 9 % (tj. nejvýše 5,4 mil. EUR) skutečně vyplacené částky. Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje: neuplatní se.
 3.2.
 Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1.
 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 3.2.2.
 Odhadovaný dopad na operační prostředky
 ◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků
 X Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 3.3.2.
 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1.
 Shrnutí
 ◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy
 X Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Potřeby v oblasti správních prostředků budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 3.2.3.2.
 Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
 ◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
 X Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky
 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Náklady na potřebné zaměstnance jsou odhadovány na základě 30 % ročních výdajů na úředníky v platové třídě AD5–AD12.
 Popis úkolů:
 3.2.4.
 Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 X Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
 3.2.5.
 Příspěvky třetích stran
 X Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
 3.3.
 Odhadovaný dopad na příjmy
 X
 Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 (1)
 Dopis, který dne 20. srpna 2015 zaslal předseda


text:
vlády Strelet komisaři Moscovicimu, a dopis ze dne 25. března 2016, který zaslal předseda vlády Filip místopředsedovi Dombrovskisimu.
 (2)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 938/2010/EU ze dne 20. října 2010 o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice (Úř. věst. 277, 21.10.2010, s. 1).
 (3)
 Záručnímu fondu musí být poskytnuty prostředky ve výši 9 % vyplacených částek dva roky poté, co byly tyto čásky vyplaceny.
 (4)
 Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 (5)
 Postoj Evropského parlamentu ze dne ... a rozhodnutí Rady ze dne ... .
 (6)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
 (7)
 Rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 30).
 (8)
 Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 10).
 (9)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.).
 (10)
 Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1).
 (11)
 Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).
 (12)
 Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).
 (13)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).
 (14)
 ABM: řízení podle činností (activity-based management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).
 (15)
 Následné hodnocení makrofinanční pomoci EU poskytnuté v letech 2010–2012 Moldavské republice je k dispozici na internetových stránkách europa.eu:
 http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/pdf/mfa_moldova_evaluation_final_report_en.pdf
 (16)
 Pro rok 2016 tento dopad činil 60 000 EUR, což je v souladu s operačním hodnocením postupů schvalování finančních transakcí a správních postupů Moldavska
 (17)
 Podrobné vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazy na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách europa.eu:
 http://ec.europa.eu/budget/explained/management/managt_who/who_en.cfm
 (18)
 RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 (19)
 ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 (20)
 Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.
 (21)
 Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 10).


text:
(22)
 Rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 (23)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (24)
 Rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 (25)
 Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 (26)
 Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 (27)
 Rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 (28)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (29)
 SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
 (30)
 Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0325(02)
 Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými /* KOM/2007/0325 konecném znení - ACC 2007/0111 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 14.6.2007KOM(2007) 325 v konečném znění2007/0110 (ACC)2007/0111 (ACC)NávrhROZHODNUTÍ RADYo podepsání Dohody o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkýmiNávrhROZHODNUTÍ RADYo uzavření Dohody o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými(předložené Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. ÚVOD1. Komise požádala Radu dne 24. listopadu 2003 o zmocnění k vedení vyjednávání se Spojenými státy americkými o vzájemném uznávání certifikačních nálezů v oblasti bezpečnosti civilního letectví a slučitelnosti s životním prostředím.2. Rada toto zmocnění udělila dne 9. března 2004 a uložila Komisi vést uvedená vyjednávání v souladu se souborem vyjednávacích pokynů a jmenovala zvláštní výbor, aby v tomto úkolu napomáhal.3. Zmocnění udělené Komisi předpokládalo, že dohoda o vzájemném uznávání nálezů se zaměří převážně na dva aspekty:1. pro výrobky zkonstruované, vyrobené, upravené nebo opravené pod regulatorní kontrolou jedné strany možnost snadného vystavování nezbytných schválení pro registraci nebo provoz pod regulatorní kontrolou druhé strany;2. pro letadla zaregistrovaná nebo provozovaná pod regulatorní kontrolou jedné strany možnost údržby organizacemi pod regulatorní kontrolou druhé strany.4. Primárními cíli vyjednávacích pokynů bylo usnadnit obchod zbožím a službami v rozsahu pokrývaném dohodou, omezit v maximálně možné míře dvojí provádění hodnocení, zkoušek a kontrol na významné regulatorní rozdíly a spoléhat se na certifikační systém každé ze stran při kontrole souladu s požadavky druhé strany.5. K dosažení těchto cílů určily vyjednávací pokyny tyto prostředky:3. sbližovat rostoucí měrou požadavky a regulatorní procesy obou stran;4. budovat důvěru v osvědčovací systémy obou stran, a tak umožnit příslušným orgánům všech členských států provádět jménem Federálního leteckého úřadu (FAA) jakožto příslušného orgánu USA v přiměřených lhůtách úkoly, které takové orgány mají povinnost vykonávat při provádění nařízení (ES) č. 1592/2002;5. umožnit libovolné straně, aby se ujistila, že orgány podílející se na regulatorním procesu druhé strany mají způsobilost uspokojivým způsobem provádět hodnocení souladu a regulatorní dohled v míře nezbytné pro vydání jejích vlastních schválení;6. posilovat spolupráci zabezpečováním pravidelných konzultací stran, a zajišťovat tak, aby dohoda uspokojivě fungovala, jmenovitě zaváděním vhodných mechanismů spolupráce při reciprokém ověřování trvající připravenosti a schopností regulatorních orgánů, které se podílejí na provádění dohody;7. nastavit systém průběžného sledování fungování dohody a zejména prováděcích postupů, jež jsou její nedílnou součástí, a umožnit, aby dohoda byla efektivně spravována společným výborem složeným ze zástupců obou stran, jemuž je uloženo nacházet a navrhovat včasná řešení všech problémů vyvstávajících v souvislosti s prováděním dohody.2. PROCES VYJEDNÁVÁNÍ6. Vyjednávání s USA se soustřeďovalo na to, jak umožnit vzájemné uznávání schválení osvědčujících letovou způsobilost letadel, částí a zařízení do letadel zastavěných, a dále schválení certifikujících organizací, které se podílejí na konstrukci, výrobě a udržování letadel. Tato osvědčení by vydávala každá ze stran při uplatňování určitých postupů týkajících se letové způsobilosti a údržby.7. Během jednání se uvedené dvě strany rozhodly formulovat specifikace těchto postupů v samostatných přílohách k dohodě a explicitně stanovit v textu


text: dohody (viz článek 4.F.), že dohoda a její přílohy jsou pro strany závazné stejnou měrou. To bylo nezbytné, jelikož v předchozí době a až do současnosti se bilaterální dohody v oblasti bezpečnosti letectví mezi členskými státy EU a třetími zeměmi, včetně Spojených států amerických, vykládaly tak, že stanoví prováděcí postupy pro konkrétní oblasti jako údržba a letová způsobilost v dokumentech, které nejsou nedílnou součástí dohody se třetí zemí. Byly bez výjimky sjednávány mezi úřady pro civilní letectví a měly právní postavení pracovního ujednání, zatímco dohody o bezpečnosti byly vyjednávány mezi vládami.8. Jednání se uskutečňovala souběžně s opatřeními k budování důvěry:8. inspekce národních úřadů pro účely jejich zařazení do ujednání o prováděcích postupech pro oblast letové způsobilosti (IPA) a o prováděcích postupech pro oblast údržby (MIP). Kromě toho byla samotná EASA podrobena auditu FAA, provedenému v lednu 2005, s následnou návštěvou v únoru 2006.9. „stínové certifikační projekty" : úřady Spojených států požádaly o umožnění, aby FAA sledoval certifikační projekty prováděné EASA, a tak se obeznámil s postupy, jimiž se řídí agentura. FAA a EASA se dohodly na řadě certifikačních projektů pro typová osvědčení a doplňková typová osvědčení, která bude FAA „stínově“ sledovat.9. Od udělení zmocnění k vyjednávání se oba vyjednávací týmy kromě celé řady technických jednání sešly devětkrát: Brusel, 10.–11. března, 12.-13. července, Washington, 9.-10. listopadu 2004; Brusel, 13.-14. dubna, 14.–15. prosince, Washington, 7.–8. července 2005; Washington, 29.-30. března, Brusel, 14. června 2006 a 1. března 2007.10. Zvláštní výbor ustavený Radou v souvislosti se zmocněním uděleným Komisi se sešel třikrát nad revizí textu: 6. července 2006, 25. ledna a 19. března 2007.3. PRÁVNÍ ZÁKLAD DOHODY11. Podle judikatury Evropského soudního dvora spadá odstraňování technických překážek obchodu zbožím do oblasti společné obchodní politiky ve smyslu definice podle čl. 133 odst. 1 Smlouvy o ES, a tudíž do výlučné pravomoci Společenství[1].12. Kromě toho v souvislosti s nabytím platnosti nařízení (ES) č. 1592/2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví (EASA) v září 2002 dosáhlo Společenství vnitřní harmonizace v oblastech, na které se toto nařízení vztahuje, tj.: prvotní a pokračující letová způsobilost (včetně údržby) a slučitelnost výrobků letecké techniky s životním prostředím. Toto nařízení je doplněno souborem prováděcích opatření (nařízení Komise č. 1702/2003 a č. 2042/2003), kterými se stanovují požadavky a postupy závazné pro žadatele, držitele osvědčení a úřady pro zajištění toho, aby byly vždy respektovány zásadní požadavky a cíle základního nařízení. Navržená dohodou jsou tyto právní předpisy Společenství dotčeny ve smyslu rozsudku ERTA.13. Komise se tudíž domnívá, že Společenství má výlučnou pravomoc k uzavření dohody na základě čl. 133 odst. 4 a čl. 80 odst. 2 Smlouvy o ES.4. STRUKTURA DOHODY14. Sjednaná dohoda vychází převážně ze struktury „klasické“ dohody v oblasti bezpečnosti letectví, čili tzv. BASA, jak jsou nazývány stávající bilaterální dohody o bezpečnosti letectví mezi členskými státy a Spojenými státy americkými. Stejně jako v případě dohod BASA je i nynější dohoda založena na vzájemné důvěře v systémy stran a na srovnávání regulatorních rozdílů. Ukládá tudíž povinnosti a metody spolupráce mezi úřadem vyvážející a dovážející země,


text: kdy úřad dovážející země může vystavit své vlastní osvědčení, aniž duplicitně opakuje veškerá hodnocení provedená úřadem vyvážející země, a dále stanoví postupy řešení sporů pro účely pozměnění dohody.15. Prostředky k provádění uvedeného, tj. jak spolupracovat a vzájemně akceptovat certifikační nálezy druhé strany v oblasti letové způsobilosti a údržby (metody, rozsah měřený výrobky a službami, regulatorní rozdíly nazývané v jejich mluvě také „speciální podmínky“), jsou uvedeny v přílohách dohody. V tomto se sjednaná dohoda liší od dohod BASA mezi členskými státy a třetími zeměmi, včetně Spojených států amerických. V případě stávajících dohod BASA se ustanovení, která jsou v dohodě v přílohách, obvykle zařazují do samostatných ujednání na úrovni úřadů pro civilní letectví, která nemají závaznou povahu smlouvy. Taková ujednání se obvykle nazývají „MIP“ (o prováděcích postupech pro oblast údržby) a „IPA“ (o prováděcích postupech pro oblast letové způsobilosti). Ustanovení BASA mohou v praxi vstoupit v platnost pouze poté, co jsou podepsána ujednání IPA nebo MIP, jelikož tyto texty definují způsoby dosažení cílů stanovených v dohodě BASA. Z tohoto důvodu Komise během těchto jednání trvala na tom, aby se postupy platné pro vzájemné uznávání certifikačních nálezů v oblasti letové způsobilosti a údržby staly nedílnou součástí dohody ve formě příloh.16. Stejně jako v rámci dohod BASA, kde jsou prováděcí postupy konstruovány tak, aby fungovaly s nezbytnou flexibilitou a dokázaly tak zabezpečovat každodenní hladké uplatňování dohod a ulehčovat administrativní zátěži kladené na obě strany – na zapojené úřady i subjekty (různí držitelé osvědčení a žadatelé spadající pod jejich příslušnou regulatorní kontrolu) - stanoví sjednaná dohoda u příloh, které široce odrážejí obsah prováděcích pravidel Společenství pro letovou způsobilost (nařízení Komise č. 1702/2003) a údržbu (nařízení Komise č. 2042/2003), jejich upravování smluvními stranami prostřednictvím Dvoustranného dozorčího výboru.5. OBSAH DOHODY5.1. Jednoznačná práva a povinnosti obou stran17. Dohoda neobsahuje návrh jít nad rámec toho, co je přípustné podle platné právní úpravy kterékoli ze stran. Platnou právní úpravou pro Evropské společenství je nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví a prováděcí opatření k němu včetně všech jejich úprav.18. To znamená, že text návrhu plně odráží systém Společenství, jelikož jasně formuluje oddělení úkolů při certifikaci výrobků letecké techniky a letadlových celků, a dále organizací podílejících se na projekci, výrobě a údržbě takových výrobků a letadlových celků. Je to patrné zejména v článcích 3 (výkonné řízení), 4 (všeobecná ustanovení) a 19 (vstup v platnost, změny a doplňky a ukončení platnosti).5.2. Jednoznačné prostředky k dosažení cílů mandátu19. Návrh stanoví, že každá ze stran musí přijímat nálezy druhé strany o shodě s předpisy, pokud jsou takové nálezy učiněny v souladu s ustanoveními příloh – článek 4.A.20. Text návrhu uznává právo regulatorních úřadů obou stran vydávat osvědčení potvrzující soulad se systémem druhé strany jménem této druhé strany – článek 5.A.21. Pro zajištění udržování vzájemné důvěry stran stanoví dohoda zavedení systému trvalé spolupráce a konzultací, a to posílenou spoluprací v rámci auditů, inspekcí, včasným notifikováním a konzultacemi ve všech záležitostech spadajících do její působnosti