text: výrobcích vyplývajícím z růstu příjmů i počtu obyvatel v mnohých oblastech světa a změnami ve spotřebitelských preferencích směrem k mléčným výrobkům.58. Celková produkce mléka ve Společenství je omezena mléčnými kvótami a mělo by u ní dojít k postupnému, i když mírnému poklesu v střednědobém horizontu, protože pokračující restrukturalizace v členských státech, které nebyly členy Společenství před rozšířením v roce 2004, by vedla k poklesu spotřeby mléka v hospodářství, zatímco růst produkce zůstává kvůli existenci kvót omezen. Současně se předpokládá, že množství mléka dodávaného mlékárnám ke zpracování bude během daného období nadále narůstat. Na základě silné domácí i zahraniční poptávky proto nyní režim mléčných kvót brání rozšíření produkce, na rozdíl od situace, kdy byly kvóty zavedeny jako reakce na nadměrnou produkci. Za této situace na trhu snižují kvóty možnost orientovat se na trh, protože narušují reakci zemědělců na cenové signály, a vlastně brání zisku v odvětví, protože zpomalují restrukturalizaci. Jejich ukončení bylo s postupnými vhodnými úpravami naplánováno na rok 2015. Z tohoto pohledu by postupné ukončování kvót na mléko každoročním zvyšováním, jak to stanoví příloha I tohoto nařízení (1 % za hospodářský rok počínaje od roku 2009/10 do roku 2013/14), umožnilo hladký přechod bez přílišné změny po ukončení kvót.59. Trh se sýry se stabilně rozšiřuje díky zvyšující se poptávce ve Společenství i mimo ně. Obecně proto ceny sýrů zůstaly po určitou dobu stálé, což nebylo výrazně ovlivněno snížením úředních cen volně ložených, nebalených produktů (másla a sušeného mléka). Jak z hlediska ekonomického, tak z hlediska řízení trhu není nadále odůvodněna stálá a nepovinná podpora pro soukromé skladování produktu s vysokou hodnotou a řízeného trhem, jakým je třeba sýr, a měla by být zrušena.60. Podpora pro soukromé skladování másla není ve větší míře využívána. Vzhledem k sezonnímu charakteru produkce mléka ve Společenství bude vždy existovat i sezonní charakter produkce másla. Proto může dojít k občasnému tlaku na trh s máslem, který by mohl být zmírněn sezonním skladováním. Komise by však měla přijmout rozhodnutí spíše na základě důkladné analýzy trhu než povinnosti zahájit každý rok režim, a režim by tudíž měl být nepovinný.61. V souvislosti s reformou v odvětví mléka a současnou situací na trhu nejsou momentálně podpory pro sušené odstředěné mléko používané jako krmivo a odstředěné mléko pro výrobu kaseinu vždy potřebné. Kdyby však přebytky mléčných výrobků narůstaly nebo by bylo pravděpodobné, že povedou k závažné nerovnováze na trhu, mohly by stále hrát určitou úlohu. Komise by však měla přijmout rozhodnutí spíše na základě důkladné analýzy trhu než povinnosti zahájit každý rok režim, a režimy by tudíž měly být nepovinné. V případě použití by podpora měla být stanovována předem nebo nabídkovým řízením.62. Podpory odbytu u másla na pekařské výrobky a zmrzlinu a k přímé spotřebě byly sníženy v souladu se snížením intervenční ceny másla od roku 2004 a následně dosáhly nulové hodnoty před tím, než byla vzhledem k příznivé situaci na trhu pozastavena nabídková řízení. Režimy podpory odbytu již nejsou potřeba pro podporu trhu na úrovni intervenční ceny, a měly by být proto zrušeny.63. Za účelem posílení konkurenceschopnosti zemědělství ve Společenství a


text: podpory udržitelného zemědělství více orientovaného na trh je třeba, podobně jako tomu bylo v případě reformy společné zemědělské politiky z roku 2003, pokračovat v přechodu od podpory produkce k podpoře producentů zrušením stávajících podpor pro sušená krmiva, len, konopí a bramborový škrob podle nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů)[32], a začleněním podpory pro tyto produkty do systému oddělené podpory příjmů pro každý zemědělský podnik. Podobně jako tomu bylo u reformy společné zemědělské politiky z roku 2003, i když oddělení podpory vyplácené zemědělcům nebude znamenat změnu skutečně vyplacených částek, výrazně to zvýší účinnost podpory příjmů.64. Rada rozhodla v roce 2000 ukončit postupně podpory pro krátká lněná a konopná vlákna. Toto rozhodnutí bylo provedeno s platností od hospodářského roku 2009/10 prostřednictvím změn jednotného nařízení o společné organizaci trhů (ES) č. 247/2008[33], jako např. postupného ukončování dodatečné podpory na zpracování pro zpracovatele lnu pěstovaného v tradičních oblastech. Podpora pro dlouhá lněná vlákna by měla být oddělena. Aby se však odvětví mohlo přizpůsobit, mělo by k přechodu na režim jednotné platby dojít z poloviny v roce 2011 a ze zbývající části v roce 2013.65. U režimu sušených krmiv byla reforma uskutečněna v roce 2003, kdy byla část podpory oddělena a poskytnuta producentům. V souvislosti s celkovou orientací kontroly stavu reformy směrem k větší orientaci na trh a se současnými vyhlídkami trhů s krmivy by měl být přechod na úplné oddělení v celém odvětví ukončen oddělením zbývající podpory pro toto odvětví. Mělo by být možné zmírnit účinky ukončení vyplácení podpory zpracovatelům vhodnou úpravou ceny vyplácené producentům surovin, kteří budou mít v důsledku oddělení sami nárok na zvýšenou přímou podporu. Ukončení poskytování podpory zpracovatelům je rovněž odůvodněno situací na trhu a prognózami, jaké mají bílkovinné plodiny jako celek. Vzhledem k tomu, že toto odvětví již prochází restrukturalizací od reformy z roku 2003 a že u produkce sušených pícnin byl zjištěn zvláště negativní dopad na životní prostředí, měla by být podpora oddělena, i když by mělo být poskytnuto krátké přechodné období v délce dvou let, aby se toto odvětví mohlo přizpůsobit.66. Systém stanovený v nařízení Rady (ES) č. 1868/94 ze dne 27. července 1994, kterým se stanoví režim kvót pro výrobu bramborového škrobu[34], nebude nadále vyžadován, jakmile budou zrušeny související podpory stanovené v článku [...] [podpora pro brambory určené pro výrobu škrobu] nařízení Rady (ES) č. [...]/2008 [nové nařízení o přímých platbách] ze dne [....], [kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce][35]. Podpora producentům byla částečně oddělena v roce 2003 a tato podpora by nyní měla být oddělena úplně, i když je vyžadováno krátké přechodné období v délce dvou let, které má zemědělcům umožnit přizpůsobit jejich závazky ohledně dodávek plynoucí z režimu podpor pro bramborový škrob. Platnost s tím související minimální ceny by proto měla být rovněž prodloužena o dva roky. Po uvedeném datu by

type: legislation

jurisdiction: EU


text: měl být v roce 2013 zrušen režim kvót spojených s přímou platbou a souběžně by tato přímá platba měla být začleněna do režimu jednotné platby. Tento proces oddělení této přímé podpory vyžaduje pro přizpůsobení delší období, aby se odvětví mohlo připravit na nové tržní prostředí. V mezidobí by měla být příslušná ustanovení začleněna do nařízení (ES) č. 1234/2007, jako je tomu u jiných podpor a režimů kvót.67. Vývoj na domácích i zahraničních trzích s obilovinami a škrobem způsobuje, že produkční náhrada pro škrob již není z hlediska původních cílů přiměřená, a měla by být proto zrušena. Situace na trhu a prognózy jsou takové, že podpora byla po určitou dobu stanovena na nulu a stejný stav se očekává i do budoucna, takže k rychlému zrušení může dojít bez negativních účinků pro toto odvětví.68. Ustanoveními o výjimečných opatřeních na podporu trhu v souvislosti s chorobami zvířat je třeba se zabývat v horizontálním ustanovení o řízení rizik, a tudíž by měla být v nařízení (ES) č. 1234/2007 zrušena.69. Organizace producentů mohou plnit významnou úlohu při koncentraci nabídky v odvětvích, kde panuje nerovnováha v koncentraci producentů a odběratelů. Členské státy by proto měly mít možnost uznávat organizace producentů ve všech odvětvích.70. V zájmu právní jistoty a jednoduchosti je vhodné objasnit a harmonizovat ustanovení, která se týkají nepoužití článků 87, 88 a 89 Smlouvy na platby uskutečněné členskými státy podle tohoto nařízení či podle nařízení Rady (ES) č. 247/2006 ze dne 30. ledna 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie[36], (ES) č. 320/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky[37], (ES) č. 1405/2006 ze dne 18. září 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři a mění nařízení (ES) č. 1782/2003[38], (ES) č. 3/2008 ze dne 17. prosince 2007 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích[39] a[40] nařízení (ES) č. [...]/2008 [nová společná organizace trhu s vínem][41]. V této souvislosti by ustanovení uvedených nařízení, která by jinak za určitých okolností spadala nebo mohla spadat pod pojem státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, měla být vyloučena z použití pravidel o státní podpoře. Dotyčná ustanovení obsahují příslušné podmínky pro poskytnutí podpory, aby se zabránilo nežádoucímu narušení hospodářské soutěže.71. Nařízení (ES) č. 247/2006, (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1405/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. [...]/2008 [nová společná organizace trhu s vínem] by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.72. Následující akty jsou zastaralé, a proto by měly být v zájmu právní jistoty zrušeny: nařízení Rady (EHS) č. 1883/78 ze dne 2. srpna 1978 o obecných pravidlech pro financování intervencí záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu[42], (EHS) č. 1254/89 ze dne 3. května 1989, kterým se stanoví zejména některé ceny v odvětví cukru a standardní jakost cukrové řepy na hospodářský rok 1989/90[43], (EHS) č. 2247/89 ze


text: dne 24. července 1989 o nouzovém opatření pro bezplatnou dodávku některých zemědělských produktů do Polska[44], (EHS) č. 2055/93 ze dne 19. července 1993, kterým se některým producentům mléka a mléčných výrobků přiděluje zvláštní referenční množství[45], (ES) č. 2596/97 ze dne 18. prosince 1997, kterým se prodlužuje období stanovené v čl. 149 odst. 1 Aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska[46], a (ES) č. 1182/2005 ze dne 18. července 2005, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření k otevření celní kvóty Společenství pro dovoz živého skotu pocházejícího ze Švýcarska[47].73. Toto nařízení by se mělo obecně použít ode dne 1. ledna 2009. Aby však bylo zajištěno, že nová ustanovení tohoto nařízení nenaruší některé podpory splatné pro hospodářské roky 2008/09 nebo 2009/10, měl by být stanoven pozdější den použitelnosti pro ta ustanovení, která přímo ovlivňují fungování režimů v odvětvích, pro která se počítá s hospodářskými roky. Toto nařízení by se proto mělo v takových případech použít pouze od počátku hospodářského roku 2009/10 nebo 2010/11,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1 Změna nařízení (ES) č. 247/2006Článek 16 nařízení (ES) č. 247/2006 se mění takto:1) Druhý pododstavec odstavce 3 se zrušuje.2) Vkládá se nový odstavec, který zní:„4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2 a odchylně od článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007(*) a článku 3 nařízení (ES) č. 1184/2006(**), se na platby uskutečněné členskými státy podle hlavy III odstavce 3 tohoto článku a článků 17 a 21 ve shodě s tímto nařízením nepoužijí články 87, 88 a 89 Smlouvy.(*) Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. [...]/2008.(**) Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 7.”Článek 2 Změna nařízení (ES) č. 320/2006Nařízení (ES) č. 320/2006 se mění takto:1) V článku 6 se odstavec 6 nahrazuje tímto:„6. Členské státy neposkytují vnitrostátní podporu ve vztahu k diverzifikačním opatřením stanoveným v tomto článku. Pokud by však stropy uvedené v odst. 4 třetím pododstavci umožňovaly poskytnutí diverzifikační podpory ve výši 100 %, poskytne dotyčný členský stát příspěvek ve výši nejméně 20 % způsobilých výdajů.“2) Doplňuje se nový článek 13a, který zní:„Článek 13a Státní podporyAniž je dotčen čl. 6 odst. 5 a odchylně od článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007(*) a článku 3 nařízení (ES) č. 1184/2006(**), se na platby uskutečněné členskými státy podle článků 3, 6, 7, 8, 9 a 11 ve shodě s tímto nařízením nepoužijí články 87, 88 a 89 Smlouvy.(*) Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. [...]/2008.(**) Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 7.“Článek 3 Změna nařízení (ES) č. 1405/2006V článku 11 nařízení (ES) č. 1405/2006 se vkládá nový odstavec, který zní:„3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2 a odchylně od článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007(*) a článku 3 nařízení (ES) č. 1184/2006(**), se na platby uskutečněné členskými státy podle článků 4 a 7 ve shodě s tímto nařízením nepoužijí články 87, 88 a 89 Smlouvy.(*) Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. [...]/2008.(**) Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 7.”Článek 4 Změny nařízení (ES) č. 1234/2007Nařízení (ES) č.


text: 1234/2007 se mění takto:1) V čl. 8 odst. 1 se zrušuje písmeno b).2) Článek 10 se mění takto:a) Odstavec 1 se mění takto:i) písmeno a) se nahrazuje tímto:„a) pšenici obecnou, ječmen, kukuřici a čirok;“,ii) písmeno b) se zrušuje.b) Odstavec 2 se zrušuje.3) Pododdíl II oddílu II kapitoly I hlavy I části II se nahrazuje tímto:„PODODDÍL II ZAHÁJENÍ A ZASTAVENÍ NÁKUPUČlánek 11 Období veřejné intervenceVeřejná intervence je k dispozici:a) u obilovin od 1. listopadu do 31. května;b) u cukru v průběhu hospodářského roku 2008/09 a 2009/10;c) u hovězího a telecího masa v průběhu kteréhokoli hospodářského roku;d) u másla a sušeného odstředěného mléka od 1. března do 31. srpna.Článek 12 Zahájení veřejné intervence1. Během období uvedených v článku 11:a) se veřejná intervence zahajuje pro obiloviny, cukr, máslo a sušené odstředěné mléko až do omezení intervence uvedených v čl. 13 odst. 1;b) zahájí Komise, bez zapojení výboru podle čl. 195 odst. 1, veřejnou intervenci pro hovězí maso, pokud je během reprezentativního období průměrná tržní cena hovězího masa v některém členském státě nebo některém regionu členského státu zjištěná na základě klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla podle čl. 42 odst. 1 nižší než 1 560 EUR za tunu.2. Veřejnou intervenci pro pšenici obecnou může Komise bez zapojení výboru podle čl. 195 odst. 1 zastavit, pokud je cena za pšenici s minimálním obsahem bílkovin 11 % („Rouen delivered“ – s dodáním do Rouenu ) vyšší než referenční cena.Komise ji bez zapojení výboru uvedeného v čl. 195 odst. 1 znovu zahájí, pokud již nebudou platit podmínky uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce.3. Komise ukončí bez zapojení výboru podle článku 195 odst. 1 nákup v rámci veřejné intervence pro hovězí maso podle odst. 1 písm. b), pokud během reprezentativního období již nebudou splněny podmínky stanovené v uvedeném písmenu.Článek 13 Omezení intervence1. Nákup v rámci veřejné intervence se provádí pouze v rámci těchto omezení:a) u ječmene, kukuřice a čiroku – 0 tun pro každé období uvedené v čl. 11 písm. a);b) u cukru – 600 000 tun, vyjádřeno jako bílý cukr, pro každý hospodářský rok;c) u másla – 30 000 tun pro každé období uvedené v čl. 11 písm. d);d) u sušeného odstředěného mléka – 109 000 tun pro každé období uvedené v čl. 11 písm. d).2. Cukr skladovaný podle odst. 1 písm. b) v průběhu hospodářského roku nesmí být skladován za použití jiných opatření stanovených v článcích 32, 52 a 63.3. Odchylně od odstavce 1 může Komise u produktů uvedených v písmenech a), c) a d) rozhodnout, že bude pokračovat veřejná intervence nad množství uvedená v uvedeném odstavci, pokud to vyžaduje situace na trhu, a zejména vývoj tržních cen.“4) Pododdíl III oddílu II kapitoly I hlavy I části II se nahrazuje tímto:„PODODDÍL III INTERVENčNÍ CENYČlánek 18 Intervenční ceny1. Intervenční ceny a množství přijatá k intervenci u produktů uvedených v čl. 10 písm. a), d), e) a f) stanoví Komise prostřednictvím nabídkových řízení. Za zvláštních okolností mohou být na základě zjištěných průměrných tržních cen nabídková řízení omezena nebo intervenční ceny a množství přijatá k intervenci stanovena na


text: členský stát nebo na region členského státu.2. Intervenční cena stanovená v souladu s odstavcem 1 nesmí být vyšší, než je uvedeno dále:a) u obilovin – než příslušné referenční ceny;b) u hovězího masa – než průměrná tržní cena zjištěná v členském státě nebo v regionu členského státu a zvýšená o částku, kterou stanoví na základě objektivních kritérií Komise;c) u másla – než 90 % referenční ceny;d) u sušeného odstředěného mléka – než referenční cena.3. Intervenční cena cukru se rovná 80 % referenční ceny stanovené pro hospodářský rok následující po hospodářském roce, v jehož průběhu je podána nabídka. Jestliže se však jakost cukru nabídnutého platební agentuře liší od standardní jakosti vymezené v části B přílohy IV, pro niž je stanovena referenční cena, intervenční cena se odpovídajícím způsobem zvýší nebo sníží.“5) Pododdíl I oddílu III kapitoly I hlavy I části II se zrušuje.6) Článek 31 se mění takto:a) Odstavec 1 se mění takto:i) za písmeno c) se vkládají nová písmena, která znějí:„ca) na nesolené máslo vyrobené ze smetany nebo mléka ve schváleném podniku Společenství, s minimálním obsahem tuku 82 % hmotnostních, maximálním obsahem mléčné tukuprosté sušiny 2 % hmotnostních a maximálním obsahem vody 16 % hmotnostních;cb) na solené máslo vyrobené ze smetany nebo mléka ve schváleném podniku Společenství, s minimálním obsahem tuku 80 % hmotnostních, maximálním obsahem mléčné tukuprosté sušiny 2 % hmotnostní, maximálním obsahem vody 16 % hmotnostních a maximálním obsahem soli 2 % hmotnostní;“ii) písmeno e) se zrušuje.b) V odstavci 2 se zrušuje druhý pododstavec.7) Vkládá se nový článek 34a, který zní:„Článek 34a Podmínky poskytování podpory pro máslo„1. Komise může rozhodnout o poskytnutí podpory soukromého skladování pro máslo, zejména pokud vývoj cen a zásob produktu ukazuje na závažnou nerovnováhu na trhu, která by mohla být odstraněna nebo zmírněna prostřednictvím sezonního skladování.2. Výši podpory stanoví Komise s přihlédnutím k nákladům na skladování a předpokládanému vývoji ceny másla.“8) Článek 36 se zrušuje.9) V článku 41 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Komise určí intervenční centra v odvětví obilovin a stanoví pro ně podmínky.Komise může určit intervenční centra pro jednotlivé obiloviny.“10) V článku 43 se písmeno a) nahrazuje tímto:„a) pravidla a podmínky, které musí splňovat produkty pro nákup do veřejné intervence podle článku 10 nebo produkty, na které se poskytuje podpora soukromého skladování podle článku 31, zejména pokud jde o jakost, jakostní třídy, jakostní stupně, kategorie, množství, balení včetně označování, maximální stáří, uchovávání, stadium produktů, na něž se vztahuje intervenční cena, a dobu uskladnění v soukromém skladování;“.11) Článek 44 se zrušuje.12) Článek 46 se mění takto:a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto:„1. Na výjimečná opatření podpory uvedená v článku 45 Komise stanoví finanční spoluúčast ve výši 50 % výdajů hrazených členskými státy.“b) Odstavec 3 se zrušuje.13) V čl. 48 odst. 1 se zrušuje písmeno a).14) Článek 55 se nahrazuje tímto:„Článek 55 Režim kvót1. Režim kvót se vztahuje naa) mléko a jiné mléčné výrobky ve smyslu čl. 65 písm. a) a b);b) cukr, isoglukózu a inulinový sirup;c) bramborový škrob, který může využívat podpory Společenství.2. Pokud jde o režimy kvót uvedené v odst. 1 písm. a) a b),


text: překročí-li producent příslušnou kvótu a v případě cukru nevyužije přebytková množství způsoby stanovenými v článku 61, platí se z takového množství dávka z přebytku s výhradou podmínek uvedených v oddílech II a III.“15) V kapitole III hlavy I části II se vkládá oddíl IIIa, který zní:„ODDÍL IIIA KVÓTY NA BRAMBOROVÝ šKROBČlánek 84a Kvóty na bramborový škrob1. Členským státům vyrábějícím bramborový škrob se přidělují kvóty pro hospodářský rok, během nějž se použije režim kvót podle čl. 204 odst. 5 v souladu s přílohou Xa.2. Každému producentskému členskému státu uvedenému v příloze Xa se přidělí jeho kvóta mezi výrobci bramborového škrobu k využití v dotyčném hospodářském roce na základě subkvót, které jsou jednotlivým výrobcům k dispozici v hospodářském roce 2006/07.3. Podnik vyrábějící bramborový škrob neuzavře s producenty brambor smlouvy o pěstování pro takové množství brambor, z něhož vyrobené množství škrobu by přesáhlo kvótu uvedenou v odstavci 2.4. Veškerý bramborový škrob vyrobený nad kvótu uvedenou odstavci 2 je vyvezen v nezměněném stavu ze Společenství před 1. lednem následujícím po konci daného hospodářského roku. Pro vývoz se neposkytuje žádná vývozní náhrada.5. Aniž je dotčen odstavec 4, může podnik vyrábějící bramborový škrob ve kterémkoliv hospodářském roce ke kvótě pro daný rok využít navíc maximálně 5 % své kvóty pro následující hospodářský rok. V takovém případě bude kvóta pro následující hospodářský rok přiměřeně snížena.6. Ustanovení tohoto oddílu nezahrnují výrobu bramborového škrobu v podnicích, na které se nevztahuje odstavec 2 a které nakupují brambory, u kterých producenti nevyužívají platby uvedené v článku [...][podpora pro brambory určené pro výrobu škrobu] nařízení (ES) č. [...]/2008 [nové nařízení o přímých platbách].”16) V článku 85 se doplňuje nové písmeno d), které zní:„d) co se týče oddílu IIIa, fúzí, změn vlastnictví a zahájení nebo ukončení činnosti podniků.“17) Pododdíl I oddílu I kapitoly IV hlavy I části II se zrušuje.18) V čl. 91 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:„Podpora pro zpracování stonků lnu pěstovaného na dlouhé vlákno se poskytuje pro hospodářské roky 2009/10 až 2012/13 schválenému prvnímu zpracovateli v závislosti na množství vlákna, které bylo skutečně vyrobeno ze stonků, na něž byla uzavřena kupní smlouva se zemědělcem.“19) V článku 92 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Výše podpory pro zpracování podle článku 91 se pro dlouhá lněná vlákna stanoví:a) na 200 EUR pro hospodářské roky 2009/10 a 2010/11; ab) na 100 EUR pro hospodářské roky 2011/12 a 2012/13;“.20) V článku 94 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Pro dlouhá lněná vlákna, pro která může být poskytnuta podpora, se stanoví maximální zaručené množství ve výši 80 878 tun na každý hospodářský rok 2009/10 až 2012/13. Toto množství se rozděluje mezi dotčené členské státy jako vnitrostátní zaručená množství podle části A.I. přílohy XI.“21) V oddílu I kapitoly IV hlavy I části II se vkládá nový pododdíl, který zní:„PODODDÍL III BRAMBOROVÝ šKROBČlánek 95a Prémie na bramborový škrob1. Podnikům vyrábějícím bramborový škrob se pro hospodářské roky 2009/10 a 2010/11 vyplatí prémie ve výši 22,25 EUR/t vyrobeného bramborového škrobu pro množství bramborového škrobu do výše kvóty uvedené v čl. 84a odst. 2, pokud tyto podniky zaplatí producentům brambor minimální


text: cenu za všechny brambory, jež jsou potřebné pro výrobu škrobu až do omezení kvóty.2. Minimální cena za brambory určené pro výrobu bramborového škrobu se stanoví na 178,31 EUR/t pro dotčené hospodářské roky.Uvedená cena se vztahuje na množství brambor dodaných do závodu, jež je potřebné pro výrobu jedné tuny škrobu.Minimální cena se upraví podle obsahu škrobu v bramborách.3. Komise přijme k tomuto pododdílu prováděcí pravidla.“22) Článek 96 se zrušuje.23) Články 99 a 100 se nahrazují tímto:„Článek 99 Podpora pro odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko ke krmným účelům1. Pokud přebytky mléčných výrobků narůstají nebo je pravděpodobné, že povedou k závažné nerovnováze na trhu, může Komise rozhodnout o poskytnutí podpory na odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko vyrobené ve Společenství a určené ke krmným účelům, a to v souladu s podmínkami a normami pro tyto výrobky, které stanoví Komise. Výše podpory může být pevně stanovena předem nebo prostřednictvím nabídkových řízení.Pro účely tohoto článku se podmáslí a sušené podmáslí považuje za odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko.2. Výši podpory stanoví Komise s přihlédnutím k referenční ceně stanovené v čl. 8 odst. 1 písm. e) bodu ii) pro sušené odstředěné mléko a k vývoji situace na trhu, pokud jde o odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko.Článek 100 Podpora pro odstředěné mléko zpracované na kasein nebo kaseináty1. Pokud přebytky mléčných výrobků narůstají nebo je pravděpodobné, že povedou k závažné nerovnováze na trhu, může Komise rozhodnout o poskytnutí podpory na odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko vyrobené ve Společenství a zpracované na kasein nebo kaseináty, a to v souladu s podmínkami a normami pro výrobky z tohoto mléka a kasein a kaseináty z něho vyrobené, které stanoví Komise. Výše podpory může být pevně stanovena předem nebo prostřednictvím nabídkových řízení.2. Výši podpory stanoví Komise s přihlédnutím k vývoji situace na trhu, pokud jde o sušené odstředěné mléko, a k referenční ceně pro sušené odstředěné mléko stanovené v čl. 8 odst. 1 písm. e) bodu ii).Podpora se může lišit podle toho, zda je odstředěné mléko zpracováváno na kasein nebo kaseináty, a podle jakosti těchto výrobků.“24) Článek 101 se zrušuje.25) V článku 102 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Členské státy mohou kromě podpory Společenství poskytovat vnitrostátní podporu pro výrobky uvedené v odstavci 1 dodávané žákům do škol. Členské státy mohou svou vnitrostátní podporu financovat prostřednictvím dávky vybírané v odvětví mléka a mléčných výrobků nebo jakéhokoli jiného příspěvku poskytnutého tímto odvětvím.“26) Ustanovení čl. 103e odst. 2 se zrušuje.27) V článku 105 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Členské státy mohou vyplácet zvláštní vnitrostátní podpory na ochranu včelínů znevýhodněných strukturálními nebo přírodními podmínkami nebo v rámci programů hospodářského rozvoje, s výjimkou těch, které jsou přiděleny na produkci nebo obchod. Tyto podpory oznamují členské státy Komisi spolu s ohlášením včelařského programu podle článku 109.“28) Článek 119 se nahrazuje tímto:„Článek 119 Použití kaseinu a kaseinátů ve výrobě sýrůPokud se vyplácí podpora podle článku 100, může Komise použití kaseinu a kaseinátů při výrobě sýrů podmínit předchozím povolením, které se vydá pouze tehdy, je-li jejich použití nezbytnou podmínkou pro výrobu daných výrobků.“29) V článku 122 se


text: doplňuje nový odstavec, který zní:„Členské státy mohou rovněž uznat organizace producentů vytvořené producenty v některém odvětví uvedeném v článku 1, s výjimkou odvětví uvedených v odst. 1 písm. a), za podmínek stanovených v písmenech b) a c) uvedeného odstavce.“30) V článku 124 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Článek 122 a čl. 123 první pododstavec se použijí, aniž je dotčeno uznání organizací producentů nebo mezioborových organizací, o němž rozhodují členské státy na základě vnitrostátního práva a v souladu s právem Společenství, v jakémkoli odvětví podle článku 1, s výjimkou odvětví uvedených v čl. 122 prvním pododstavci písm. a) a v čl. 123 prvním pododstavci.“31) Článek 180 se nahrazuje tímto:„Článek 180 Použití článků 87, 88 a 89 SmlouvyČlánky 87, 88 a 89 Smlouvy se vztahují na produkci produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) až k) a písm. m) až u) a v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení a na obchodování s nimi.Články 87, 88 a 89 Smlouvy se však nevztahují na platby uskutečněné členskými státy podle článků 45, 46, 47, 48, 102, 103, 103a, 103b, 103e, 104, 105 a 182 v souladu s tímto nařízením.”32) V článku 184 se doplňuje odstavec 5, který zní:„5. do 30. června 2011 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o podmínkách pro hladké postupné ukončení režimu kvót na mléko, zejména včetně dalšího možného zvyšování kvót nebo možného snižování doplňkové dávky.“33) V článku 204 se doplňuje nový odstavec, který zní:„5. Pokud jde o bramborový škrob, použije se kapitola III hlavy I části II do konce hospodářského roku 2012/13 pro bramborový škrob.“34) Bod 1 přílohy IX se nahrazuje zněním přílohy I tohoto nařízení.35) Znění přílohy II tohoto nařízení se vkládá jako příloha Xa.36) Znění přílohy III tohoto nařízení se vkládá jako příloha XXII bod 20a.Článek 5 Změna nařízení (ES) č. 3/2008V článku 13 nařízení (ES) č. 3/2008 se odstavec 6 nahrazuje tímto:„6. Odchylně od článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007(*) a článku 3 nařízení (ES) č. 1184/2006(**) se články 87, 88 a 89 Smlouvy nevztahují na platby uskutečněné členskými státy, včetně jejich finančních příspěvků, ani na finanční příspěvky z odvodů nebo z povinných příspěvků poskytnutých členskými státy nebo navrhujícími organizacemi na programy, na něž je poskytována podpora Společenství v rámci článku 36 Smlouvy a které Komise vybrala v souladu s čl. 8 odst. 1 tohoto nařízení.(*) Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. [...]/2008.(**) Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 7.”Článek 6 Změna nařízení (ES) č. [...]/2008 [společná organizace trhu s vínem]V článku 127 nařízení (ES) č. [...]/2008 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Aniž je dotčen čl. 8 odst. 4, nevztahují se na platby uskutečněné členskými státy podle hlavy II kapitoly III hlavy V a článku 119 ve shodě s tímto nařízením články 87, 88 a 89 Smlouvy.“Článek 7 Zrušení1. Nařízení (ES) č. 1868/94 se zrušuje.Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na nařízení (ES) č. 1234/2007 v souladu s příslušnou srovnávací tabulkou uvedenou v příloze XXII uvedeného nařízení.2. Zrušují se nařízení (EHS) č. 1883/78, (EHS) č. 1254/89, (EHS)


text: č. 2247/89, (EHS) č. 2055/93, (ES) 2596/97 a (ES) č. 1182/2005.Článek 8 Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Použije se ode dne 1. ledna 2009.Avšak:a) Ustanovení čl. 4 odst. 1 až 10 a 13 se použijí od:i) 1. března 2009 pro odvětví mléka a mléčných výrobků,ii) 1. července 2009 pro odvětví obilovin,iii) 1. září 2009 pro odvětví rýže,iv) 1. října 2009 pro odvětví cukru.b) Ustanovení čl. 4 odst. 14, 15, 16, 18 až 24, 28, 33 a 35 a čl. 7 odst. 1 se použijí od 1. července 2009.c) Ustanovení čl. 4 odst. 17 se použije ode dne 1. dubna 2011.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHA I„1. Kvóty pro členské státy: množství (v tunách) pro dvanáctiměsíční období na členský státČlenský stát | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 | 2012/13 | 2013/14 | 2014/15 |Belgie | 3 427 288.740 | 3 461 561.627 | 3 496 177.244 | 3 531 139.016 | 3 566 450.406 | 3 602 114.910 | 3 602 114.910 |Bulharsko | 998 580.000 | 1 008 565.800 | 1 018 651.458 | 1 028 837.973 | 1 039 126.352 | 1 049 517.616 | 1 049 517.616 |Česká republika | 2 792 689.620 | 2 820 616.516 | 2 848 822.681 | 2 877 310.908 | 2 906 084.017 | 2 935 144.857 | 2 935 144.857 |Dánsko | 4 612 619.520 | 4 658 745.715 | 4 705 333.172 | 4 752 386.504 | 4 799 910.369 | 4 847 909.473 | 4 847 909.473 |Německo | 28 847 420.391 | 29 135 894.595 | 29 427 253.541 | 29 721 526.076 | 30 018 741.337 | 30 318 928.750 | 30 318 928.750 |Estonsko | 659 295.360 | 665 888.314 | 672 547.197 | 679 272.669 | 686 065.395 | 692 926.049 | 692 926.049 |Irsko | 5 503 679.280 | 5 558 716.073 | 5 614 303.234 | 5 670 446.266 | 5 727 150.729 | 5 784 422.236 | 5 784 422.236 |Řecko | 836 923.260 | 845 292.493 | 853 745.418 | 862 282.872 | 870 905.700 | 879 614.757 | 879 614.757 |Španělsko | 6 239 289.000 | 6 301 681.890 | 6 364 698.709 | 6 428 345.696 | 6 492 629.153 | 6 557 555.445 | 6 557 555.445 |Francie | 25 091 321.700 | 25 342 234.917 | 25 595 657.266 | 25 851 613.839 | 26 110 129.977 | 26 371 231.277 | 26 371 231.277 |Itálie | 10 740 661.200 | 10 848 067.812 | 10 956 548.490 | 11 066 113.975 | 11 176 775.115 | 11 288 542.866 | 11 288 542.866 |Kypr | 148 104.000 | 149 585.040 | 151 080.890 | 152 591.699 | 154 117.616 | 155 658.792 | 155 658.792 |Lotyšsko | 743 220.960 | 750 653.170 | 758 159.701 | 765 741.298 | 773 398.711 |


text: 781 132.698 | 781 132.698 |Litva | 1 738 935.780 | 1 756 325.138 | 1 773 888.389 | 1 791 627.273 | 1 809 543.546 | 1 827 638.981 | 1 827 638.981 |Lucembursko | 278 545.680 | 281 331.137 | 284 144.448 | 286 985.893 | 289 855.752 | 292 754.310 | 292 754.310 |Maďarsko | 2 029 861.200 | 2 050 159.812 | 2 070 661.410 | 2 091 368.024 | 2 112 281.704 | 2 133 404.521 | 2 133 404.521 |Malta | 49 671.960 | 50 168.680 | 50 670.366 | 51 177.070 | 51 688.841 | 52 205.729 | 52 205.729 |Nizozemsko | 11 465 630.280 | 11 580 286.583 | 11 696 089.449 | 11 813 050.343 | 11 931 180.847 | 12 050 492.655 | 12 050 492.655 |Rakousko | 2 847 478.469 | 2 875 953.254 | 2 904 712.786 | 2 933 759.914 | 2 963 097.513 | 2 992 728.488 | 2 992 728.488 |Polsko | 9 567 745.860 | 9 663 423.319 | 9 760 057.552 | 9 857 658.127 | 9 956 234.709 | 10 055 797.056 | 10 055 797.056 |Portugalsko | 1 987 521.000 | 2 007 396.210 | 2 027 470.172 | 2 047 744.874 | 2 068 222.323 | 2 088 904.546 | 2 088 904.546 |Rumunsko | 3 118 140.000 | 3 149 321.400 | 3 180 814.614 | 3 212 622.760 | 3 244 748.988 | 3 277 196.478 | 3 277 196.478 |Slovinsko | 588 170.760 | 594 052.468 | 599 992.992 | 605 992.922 | 612 052.851 | 618 173.380 | 618 173.380 |Slovensko | 1 061 603.760 | 1 072 219.798 | 1 082 941.996 | 1 093 771.416 | 1 104 709.130 | 1 115 756.221 | 1 115 756.221 |Finsko | 2 491 930.710 | 2 516 850.017 | 2 542 018.517 | 2 567 438.702 | 2 593 113.089 | 2 619 044.220 | 2 619 044.220 |Švédsko | 3 419 595.900 | 3 453 791.859 | 3 488 329.778 | 3 523 213.075 | 3 558 445.206 | 3 594 029.658 | 3 594 029.658 |Spojené království | 15 125 168.940 | 15 276 420.629 | 15 429 184.836 | 15 583 476.684 | 15 739 311.451 | 15 896 704.566 | 15 896 704.566 |"PŘÍLOHA II „PŘÍLOHA Xa Kvóty pro bramborový škrob na hospodářský rok podle článku 84aČlenský stát | (v tunách) |Česká republika | 33 660 |Dánsko | 168 215 |Německo | 656 298 |Estonsko | 250 |Španělsko | 1 943 |Francie | 265 354 |Lotyšsko | 5 778 |Litva | 1 211 |Nizozemsko | 507 403 |Rakousko | 47 691 |Polsko | 144 985 |Slovensko | 729 |Finsko | 53 178 |Švédsko | 62 066 |CELKEM | 1 948 761 |"PŘÍLOHA III„20a. Nařízení (EHS) č. 1868/94Nařízení (EHS) č. 1868/94 | Toto nařízení |Článek 1 | Čl. 55 odst. 1 písm. c) |Čl. 2 odst. 1 a 2 první pododstavec | Čl.


text: 84a odst. 1 a 2 |Článek 4 | Čl. 84a odst. 3 |Článek 4a | Čl. 95a odst. 2 |Článek 5 | Čl. 95a odst. 1 |Článek 6 | Čl. 84a odst. 4 a 5 |Článek 7 | Čl. 84a odst. 6 |Článek 8 | Čl. 85 písm. d) a čl. 95a odst. 3 |"2008/0105 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 36 a 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[48],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[49],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[50],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[51],vzhledem k těmto důvodům:74. V souvislosti s hodnocením provádění reformy společné zemědělské politiky (SZP) z roku 2003 byly za hlavní nové úkoly pro evropské zemědělství označeny změna klimatu, obnovitelné energie, vodní hospodářství a biologická rozmanitost.75. Evropské společenství je smluvní stranou Kjótského protokolu[52]. Kjótský protokol v čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu iii) vyzývá smluvní strany k uskutečňování a/nebo dalšímu rozpracovávání přístupů a opatření v souladu s jejich národními podmínkami, jako je podpora udržitelných forem zemědělství s ohledem na aspekty změny klimatu. Ustanovení čl. 10 písm. b) bodu i) zavazuje strany k formulování, provádění, zveřejnění a pravidelné aktualizaci národních a případně regionálních programů obsahujících opatření ke zmírnění změny klimatu a opatření k usnadnění přiměřené adaptace na změnu klimatu. Tyto programy by se mimo jiné týkaly zemědělství a lesnictví. V této souvislosti by měla být posílena úloha podpory rozvoj venkova. Závažné vědecké důkazy zdůrazňují potřebu okamžitě jednat. Evropské společenství se vyzývá, aby prozkoumalo všechny možné způsoby, jak snížit emise skleníkových plynů. Ačkoli přispělo evropské zemědělství více než ostatní odvětví ke snížení emisí skleníkových plynů, bude se po tomto odvětví vyžadovat, aby v budoucnu zintenzívnilo úsilí o snižování emisí v rámci celkové strategie Evropského společenství pro boj se změnou klimatu.76. V důsledku vážných problémů s nedostatkem vody a se suchem by se příslušné nástroje SZP měly zabývat otázkami týkajícími se vodního hospodářství, včetně kvality vody[53]. Pro zemědělství EU je podstatné mít udržitelné vodní hospodářství, aby se zlepšila účinnost, pokud jde o množství vody používané pro zemědělství, a lépe chránila jakost vody. V souvislosti s očekávanými změnami klimatu se pravděpodobně zvýší rozsah i množství oblastí postižených suchem.77. Významnou výzvou zůstává zastavení úbytku biologické rozmanitosti a změna klimatu a poptávka po vodě tuto výzvu umocňují. Přes výrazný pokrok, který byl učiněn, bude dosažení cíle Evropského společenství pro rok 2010 v oblasti biologické rozmanitosti vyžadovat další úsilí[54]. Evropské zemědělství hraje klíčovou roli při ochraně biologické rozmanitosti.78. Je důležité, aby operace spojené s těmito prioritami byly v programech pro rozvoj venkova schválených v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1698/2005[55] dále posíleny.79. Vzhledem k významu těchto priorit Společenství by měla být členským státům uložena povinnost stanovit v programech pro rozvoj venkova operace spojené s novými úkoly.80. Článek 10 nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví, že strategické směry Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007 až 2013) přijaté rozhodnutím Rady 2006/144/ES[56] mohou být


text: přezkoumány, zejména s cílem zohlednit významné změny priorit Společenství. Proto by měla být členským státům uložena obecná povinnost revidovat národní strategické plány na základě přezkumu strategických směrů Společenství s cílem upravit kontext pro programy, které mají být změněny.81. Je nezbytné stanovit lhůtu pro zavedení operací spojených s novými úkoly do programů pro rozvoj venkova, aby se členským státům poskytl přiměřený čas na změnu jejich programů pro rozvoj venkova s ohledem na revidované strategické směry Společenství a národní strategické plány.82. S ohledem na nové povinnosti by se měly upravit požadavky na obsah programů pro rozvoj venkova. Měl by být stanoven demonstrativní seznam druhů operací s cílem pomoci členským státům určit příslušné operace spojené s novými úkoly v souvislosti s právním rámcem pro rozvoj venkova.83. Aby se příjemcům podpor poskytly další pobídky k povzbuzení operací spojených s novými prioritami, měla by být dána možnost stanovit vyšší částky a sazby podpory pro tyto operace.84. V souladu s čl. 9 odst. 4 a čl. 10 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. XXXX/XXXX ze dne XX/XX/2008, [kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce],[57] se finanční zdroje získané pomocí doplňkového odlišení mají použít na podporu rozvoje venkova. Je vhodné zajistit, aby částka rovnající se těmto finančním zdrojům byla použita na podporu operací spojených s novými úkoly.85. Vzhledem k doplňkovému, zvláštnímu a závaznému použití těchto částek rovnajících se uvedeným finančním zdrojům by stanovená rovnováha mezi cíli podpory pro rozvoj venkova neměla být dotčena.86. Nařízením (ES) č. 146/2008 o změně nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, a nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)[58] byla zavedena nová pravidla o odpovědnosti v souvislosti s podmíněností v případě převodu půdy během dotyčného kalendářního roku. K zajištění souladu by měla být stanovena stejná pravidla pro podmíněnost rozvoje venkova.87. V zájmu jasnosti a právní jistoty by mělo být vyjasněno, v jakých případech se nepoužije snížení nebo vyloučení z plateb vyplývající z nedodržení závazných požadavků (podmíněnosti).88. Zkušenost poukázala na nutnost stanovit opatření spočívající v toleranci pro případy méně závažného nedodržení požadavků týkajících se podmíněnosti stanovených článkem 51 nařízení (ES) č. 1698/2005, jehož závažnost, rozsah a trvalost by nebyly důvodem k okamžitému snížení podpory pro rozvoj venkova, která má být poskytnuta. Součástí uvedeného opatření spočívajícího v toleranci by však měla být náležitá následná kontrola ze strany příslušného vnitrostátního orgánu do té doby, dokud nebudou nedostatky v dodržování požadavků odstraněny. Uplatňování snížení v případě velmi nízkých počátečních částek přímých plateb se navíc může ukázat jako zatěžující ve srovnání s jakýmkoli odrazujícím účinkem, jehož by mělo být dosaženo. Měla by tedy být vymezena vhodná prahová hodnota, pod jejíž úrovní mohou členské státy rozhodnout o neuplatnění žádného snížení, pokud příslušný vnitrostátní orgán přijme opatření k zajištění toho, aby zemědělec dotyčné nedostatky v dodržování požadavků odstranil.89. Role a funkce


text: monitorovacího výboru by měly být s ohledem na změny v programech pro rozvoj venkova pozměněny, aby se zvýšila jeho účinnost.90. V zájmu právní jistoty a jednoduchosti je vhodné objasnit a harmonizovat ustanovení, která se týkají nepoužití článků 87, 88 a 89 Smlouvy na platby uskutečněné členskými státy podle tohoto nařízení.91. Nařízení (ES) č. 1698/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1698/2005 se mění takto:1) V čl. 11 odst. 3 se písmeno d) nahrazuje tímto:„d) seznam programů pro rozvoj venkova, kterými se provádí národní strategický plán, a orientační částku přidělenou z EZFRV pro každý program, včetně částek stanovených v čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005*, a oddělené uvedení částek stanovených v čl. 69 odst. 5a tohoto nařízení.* Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1.“2) Na konci kapitoly II se doplňuje nový článek 12a, který zní:„Článek 12a Revize1. Každý členský stát zreviduje postupem podle čl. 12 odst. 1 svůj národní strategický plán na základě přezkumu strategických směrů Společenství uvedených v článku 10.2. Nejpozději tři měsíce po přijetí rozhodnutí o strategických směrech Společenství zašle členský stát Komisi revidovaný národní strategický plán.“3) Vkládá se nový článek 16a, který zní:„Článek 16a Zvláštní operace spojené s některými prioritami1. Ode dne 1. ledna 2010 stanoví členské státy ve svých programech pro rozvoj venkova v souladu se svými zvláštními potřebami druhy operací s těmito prioritami popsanými ve strategických směrech Společenství a dále specifikovaných v národním strategickém plánu:a) změna klimatu,b) obnovitelné energie,c) vodní hospodářství,d) biologická rozmanitost.Členské státy mohou při svém výběru vycházet z orientačního seznamu druhů operací stanovených v příloze II tohoto nařízení a/nebo z jakýchkoli jiných druhů operací, pokud jsou uvedené operace spojeny s prioritami uvedenými v prvním pododstavci a jejich cílem je dosáhnout možných účinků uvedených v příloze II.2. Ode dne 1. ledna 2010 lze pro druhy operací uvedené v odstavci 1 zvýšit výše míry podpory stanovené v příloze I o 10 procentních bodů.3. Ode dne 1. ledna 2010 každý program pro rozvoj venkova také obsahuje:a) seznam druhů operací a informace uvedené v čl. 16 písm. c) o zvláštních druzích operací uvedených v odstavci 1 tohoto článku;b) tabulku, která na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 stanoví celkový příspěvek Společenství pro druhy operací uvedené v čl. 69 odst. 5a.“4) V článku 17 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:„3. Částky, které se rovnají částkám vyplývajícím z použití povinného odlišení podle čl. 69 odst. 5a), se nezohledňují v rámci celkového příspěvku z EZFRV, z něhož se vypočte minimální finanční příspěvek Společenství na osu, jak stanoví odstavce 1 a 2 tohoto článku.“5) V čl. 51 odst. 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:„První a druhý pododstavec se použije také v případech, kdy dané nedodržení požadavků je důsledkem určitého jednání nebo opomenutí, jež může být přímo přičítáno osobě, na kterou je zemědělská půda převáděna nebo od které je půda převáděna.Pro účely tohoto odstavce se „převodem“ rozumí jakýkoliv druh transakce, při níž převodce přestává disponovat příslušnou půdou.Pro účely tohoto článku nezahrnuje pojem „celé hospodářství“ činnosti nezemědělské povahy na hospodářství a


text: nezemědělské plochy, pro které se nepožaduje žádná podpora v souladu s čl. 36 písm. b) body i), iv) a v) tohoto nařízení.”6) V článku 51 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Snížení nebo zrušení plateb podle odstavce 1 se použije s výhradou těchto ustanovení:a) Snížení nebo zrušení se nevztahuje na normy, pro něž byl udělen odklad podle čl. 26 odst. 1 písm. b) v průběhu doby odkladu.b) V souladu s podmínkami stanovenými v prováděcích pravidlech podle odstavce 4 tohoto článku mohou členské státy rozhodnout, že nepoužijí snížení nebo zrušení maximálně do výše 100 EUR na jednoho zemědělce a kalendářní rok, a to i v případě snížení nebo vyloučení použitých na přímé platby podle článku 25 nařízení (ES) [č. XXXX/2008 (nové nařízení o režimech přímých podpor)].Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti podle prvního pododstavce, přijme příslušný orgán v následujícím roce opatření nezbytná pro zajištění toho, že zemědělec odstraní zjištěné nedostatky v dodržování požadavků. Zjištěné nedostatky a nápravná opatření, jež mají být učiněna, se oznámí příjemci podpory.c) V případě, že nedodržení požadavků uvedené v odstavci 1 vzniklo následkem nedbalosti příjemce podpory a v řádně odůvodněných případech mohou členské státy rozhodnout, že vzhledem k závažnosti, rozsahu a trvalosti se bude případ nedodržení požadavků považovat za méně závažný a snížení se nepoužije. Za méně závažné však nelze pokládat případy nedodržení požadavků, jež představují přímé nebezpečí pro lidské zdraví nebo zdraví zvířat.Pokud příjemce podpory neučiní okamžitá nápravná opatření a nezačne opět požadavky dodržovat, přijme příslušný vnitrostátní orgán nezbytná opatření, která mohou být v případě potřeby omezena na správní kontrolu, s cílem zajistit, že zemědělec nedostatky zjištěné v dodržování požadavků odstraní. Zjištění méně závažného nedodržení požadavků a nápravná opatření, jež mají být učiněna, se oznámí příjemci podpory.“7) V článku 69 se vkládají nové odstavce 5a a 5b a 5c , které znějí:„5a. Částku rovnající se částkám vyplývajícím z použití snížení povinného odlišení podle čl. 9 odst. 4 a čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) [č. XXXX/2008 (nové nařízení o režimech přímých podpor)] vynaloží členské státy v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2015 jako podporu Společenství podle současných programů pro rozvoj venkova na operace druhů uvedených v článku 16a tohoto nařízení schválených po 1. lednu 2010.5b. Pokud při uzavření programu je celková částka vynaložená na operace uvedené v odstavce 5a tohoto článku nižší než částka uvedená v čl. 16a odst. 3 písm. b), uhradí členský stát do rozpočtu Společenství rozdíl až do částky, o kterou byly překročeny celkové dostupné příděly na operace jiné než ty, které jsou uvedeny v článku 16a.5c. Částky uvedené v odstavci 5a se nezohlední pro účely článku 25 nařízení (ES) č. 1290/2005.“8) V článku 78 se písmeno f) nahrazuje tímto:„f) projednává a schvaluje všechny zásadní návrhy na změny programů pro rozvoj venkova.“9) V čl. 88 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:„Články 87, 88 a 89 Smlouvy se však, aniž je dotčen článek 89 tohoto nařízení, nevztahují na platby učiněné členskými státy v souladu s tímto nařízením v rámci oblasti působnosti článku 36 Smlouvy.“10) Příloha se mění takto:a) Název se


text: nahrazuje tímto:„Příloha I“;b) poznámka pod čarou „****“ se nahrazuje tímto:„ **** Tyto částky mohou být pro druhy operací uvedené v článku 16a tohoto nařízení a v jiných výjimečných případech zvýšeny s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem, které musí být zdůvodněny v programech pro rozvoj venkova.“11) Slovo „příloha“ se nahrazuje slovem „příloha I“ v příloze a v těchto článcích: čl. 22 odst. 2, čl. 23 odst. 6, čl. 24 odst. 2, čl. 26 odst. 2, čl. 27 odst. 3, čl. 28 odst. 2, čl. 31 odst. 2, čl. 32 odst. 2, článek 33, čl. 34 odst. 3, čl. 35 odst. 2, čl. 37 odst. 3, čl. 38 odst. 2, čl. 39 odst. 4, čl. 40 odst. 3, čl. 43 odst. 4, čl. 44 odst. 4, čl. 45 odst. 3, článek 46, čl. 47 odst. 2, čl. 88 odst. 2, čl. 88 odst. 4, čl. 88 odst. 6.12) Doplňuje se nová příloha II, jejíž znění je uvedeno v příloze tohoto nařízení.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Použije se ode dne 1. ledna 2009.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHA„ PŘÍLOHA IIOrientační druhy operací spojených s prioritami uvedenými v článku 16aPriorita: Změna klimatu |Druhy operací | Články a opatření | Možné účinky |Zlepšit účinnost používání umělých dusíkatých hnojiv (např. snížené používání, vybavení, přesné zemědělství), zlepšení skladování statkových hnojiv | Článek 26: modernizace zemědělských hospodářství Článek 39: agroenvironmentální platby | Snížení koncentrace methanu (CH4) a emisí oxidu dusného (N2O) |Zlepšení energetické účinnosti | Článek 26: modernizace zemědělských hospodářství | Snížení emisí oxidu uhličitého (CO2) šetřením energie |Postupy hospodaření s půdou (např. metody orby, meziplodiny, střídání plodin) | Článek 39: agroenvironmentální platby | Snížení koncentrace oxidu dusného (N2O); odstraňování oxidu uhličitého |Změna využívání půdy (např. přeměna orné půdy na pastviny, trvalé vynětí půdy z produkce, snížené používání/obnova organických půd) | Článek 39: agroenvironmentální platby | Snížení koncentrace oxidu dusného (N2O); odstraňování oxidu uhličitého |Extenzifikace chovu hospodářských zvířat (např. snížení intenzity chovu, zvýšit pastvu) | Článek 39: agroenvironmentální platby | Snížení koncentrace methanu (CH4) |Zalesnění | Články 43 a 45: první zalesnění zemědělské a nezemědělské půdy | Snížení koncentrace oxidu dusného (N2O); odstraňování oxidu uhličitého |Prevence lesních požárů | Článek 48: obnova lesního potenciálu a zavádění preventivních opatření | Odstraňování oxidu uhličitého v lesích a vyloučení emise oxidu uhličitého (CO2) |Priorita: Obnovitelné energie |Druhy operací | Články a opatření | Možné účinky |Výroba bioplynu – zařízení pro anaerobní rozklad užívající živočišný odpad (v zemědělské a místní produkci) | Článek 26: modernizace zemědělských hospodářství Článek 53: diverzifikace činností nezemědělské povahy | Nahrazení fosilních paliv; snížení koncentrace methanu (CH4) |Trvalé energetické plodiny (rychle rostoucí dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích a bylinný travní porost) | Článek 26: modernizace zemědělských hospodářství | Nahrazení fosilních paliv; odstraňování oxidu uhličitého; snížení koncentrace oxidu dusného (N2O) |Zpracování zemědělské/lesní biomasy na výrobu obnovitelné energie | Článek 28: přidání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům | Nahrazení fosilních paliv |Zařízení/infrastruktura na výrobu obnovitelné energie z biomasy | Článek


text: 53: diverzifikace činností nezemědělské povahy Článek 54: podpora zakládání podniků a jejich rozvoje Článek 56: základní služby pro hospodářství a obyvatelstvo venkova | Nahrazení fosilních paliv |Priorita: Vodní hospodářství |Druhy operací | Články a opatření | Možné účinky |Technologie na úsporu vody, retence vody Výrobní techniky pro úspory vody | Článek 26: modernizace zemědělských hospodářství Článek 30: infrastruktura | Zlepšení schopnosti účinnějšího využívání vody |Obnova mokřadů Přeměna zemědělské půdy na lesnické/zemědělsko-lesnické systémy | Článek 39: agroenvironmentální platby Článek 41: neproduktivní investice Článek 43 a 45: první zalesnění zemědělské a nezemědělské půdy | Zachování vysoce hodnotných vodních útvarů; ochrana jakostní vody |Rozvoj polopřírodních vodních útvarů | Článek 57: ochrana a rozvoj dědictví venkova | Zachování vysoce hodnotných vodních útvarů; ochrana jakostní vody |Postupy hospodaření s půdou (např. meziplodiny) | Článek 39: agroenvironmentální platby | Příspěvek ke snížení ztrát různých látek ve vodě, včetně fosforu |Priorita: Biologická rozmanitost |Druhy operací | Články a opatření | Možné účinky |Nepoužívání hnojiv a pesticidů na zemědělskou půdu s vysokou přírodní hodnotou Integrovaná a organická produkce | Článek 39: agroenvironmentální platby | Zachované druhově bohaté typy vegetace, ochrana a udržení travních porostů |Trvalé polní a pobřežní hraniční oblasti Tvorba/řízení biotopů/stanovišť uvnitř lokalit Natury 2000 a mimo ně Změna využívání půdy (řízení extenzivních travních porostů, přeměna orné půdy na pastviny, dlouhodobé vynětí půdy z produkce) Obhospodařování trvalek s vysokou přírodní hodnotou | Články 38 a 46: platby v rámci Natury 2000 Článek 39: agroenvironmentální platby Článek 41: neproduktivní investice Článek 47: lesnicko-environmentální platby Článek 57: ochrana a rozvoj dědictví venkova | Chráněné druhy ptáků a dalších volně žijících zvířat a zlepšená síť biotopů; snížený přístup škodlivých látek do sousedících stanovišť |Zachování genetické rozmanitosti | Článek 39: agroenvironmentální platby | Zachovaná genetická rozmanitost |“ 2008/0106 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se mění rozhodnutí 2006/144/ES o strategických směrech Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007–2013)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)[59], a zejména na článek 9 a 10 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise[60],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[61],vzhledem k těmto důvodům:92. Rozhodnutím 2006/144/ES[62] přijala Rada strategické směry Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007–2013), dále jen „strategické směry Společenství“.93. Článek 10 nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví, že strategické směry Společenství mohou být přezkoumány, zejména s cílem zohlednit významné změny priorit Společenství.94. V souvislosti s hodnocením provádění reformy společné zemědělské politiky (SZP) z roku 2003 byly za hlavní nové úkoly pro evropské zemědělství označeny změna klimatu, obnovitelné energie, vodní hospodářství a biologická rozmanitost. Cíle spojené s těmito prioritami by měly být v programech pro rozvoj venkova schválených v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1698/2005 posíleny.95. Strategické směry Společenství by měly určit oblasti důležité pro naplňování revidovaných priorit Společenství spojených se změnou klimatu, obnovitelnými energiemi, vodním hospodářstvím a biologickou rozmanitostí.96. Na základě přezkumu strategických směrů Společenství zreviduje každý členský stát svůj národní strategický plán, jakožto referenční rámec pro revizi programů pro rozvoj venkova.97. Strategické


text: směry Společenství by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,ROZHODLA TAKTO:Jediný článekRozhodnutí Rady ze dne 20. února 2006 (2006/144/ES) se mění takto:V příloze se doplňují odstavce 2.5 a 3.4a, jejichž znění je uvedeno v příloze tohoto rozhodnutí.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHAStrategické směry Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007–2013) stanovené v příloze rozhodnutí 2006/144/ES se mění takto:1) V části 2 se doplňuje nový odstavec, který zní:„2.5 Plnění nových úkolůJako součást přezkumu reforem zavedených v roce 2003 byla také upravena rovnováha mezi výdaji na přímé platby v rámci prvního pilíře SZP a financováním politiky rozvoje venkova. Protože je souhrnný rozpočet společné zemědělské politiky stanoven do roku 2013, může se dodatečné financování rozvoje venkova uskutečnit pouze zvýšením povinného odlišení. Dodatečné financování je potřebné pro posílení úsilí, pokud jde o priority EU v oblasti změn klimatu, obnovitelné energie, vodního hospodářství a biologické rozmanitosti:- Klima a energie se staly prioritami, neboť EU přejímá vedení v budování celosvětové nízkouhlíkové ekonomiky. V březnu 2007 přijala Evropská rada závěry[63] týkající se snížení emisí CO2 do roku 2020 nejméně o 20 % (30 % jako součást mezinárodní dohody o celosvětových cílech) a stanovení závazného cíle 20 % pro využívání obnovitelných zdrojů energie, včetně 10% podílu biopaliv na spotřebě benzínu a nafty. Zemědělství a lesnictví může významnou měrou přispět k pěstování pícnin určených na výrobu bioenergie, k odstraňování oxidu uhličitého a k dalšímu snižování emisí skleníkových plynů.- Cíle EU v oblasti vodní politiky stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky[64], jejíž plné provádění započne v období 2010–2012. Zemědělství a lesnictví jakožto hlavní uživatelé vody a vodních zdrojů hrají velkou úlohu v udržitelném vodním hospodářství jak z hlediska kvantity, tak z hlediska kvality. Vodní hospodářství bude velmi důležitou součástí strategie přizpůsobování při zvládání již nevyhnutelné změny klimatu.- Členské státy se zavázaly zastavit do roku 2010 úbytek biologické rozmanitosti; tento cíl se však jeví stále více jako nesplnitelný. Značná část biologické rozmanitosti v Evropě závisí na zemědělství a lesnictví a úsilí o ochranu biologické rozmanitosti bude třeba zvýšit, zejména vzhledem k očekávaným nepříznivým účinkům změny klimatu a stoupající poptávce po vodě.“2) V části 3 se doplňuje nový odstavec 3.4a, který zní:„3.4a. Zabývání se novými úkolyStrategické směry SpolečenstvíZměna klimatu, obnovitelné energie, vodní hospodářství a biologická rozmanitost jsou hlavními úkoly pro venkovské oblasti Evropy, zemědělství a lesnictví. V rámci celkové strategie EU proti změně klimatu se po zemědělství a lesnictví bude vyžadovat, aby v budoucnu více přispěly ke snížení emisí skleníkových plynů a zvýšenému odstraňování oxidu uhličitého. Zvýšení produkce obnovitelné energie ze zemědělské a lesní biomasy by mělo také napomoci splnění nových cílů EU v oblasti celkové spotřeby paliv a energie do roku 2020. Udržitelnější postupy hospodaření s vodou v zemědělství budou v budoucnu podstatné pro zajištění dostatečného množství a jakosti vody a k přizpůsobení se předpokládaným dopadům změn klimatu na vodní zdroje. Kromě toho zůstává významnou výzvou zastavení úbytku biologické rozmanitosti. Dodatečné zdroje, které budou k dispozici od roku 2010 prostřednictvím zvýšení povinného odlišení, by proto měly


text: být určeny k posílení priorit EU ve výše uvedených oblastech.Za účelem splnění těchto priorit jsou členské státy vybízeny k tomu, aby zaměřily podporu na klíčové akce. Tyto klíčové akce by mohly zahrnovat tyto druhy operací:i) Zejména podpora investic v rámci osy 1 se může zaměřit na energie, vodu a další zařízení a vybavení přinášející úsporu na vstupu a rovněž na zemědělskou produkci obnovitelné energie. V zemědělsko-potravinářském řetězci a odvětví lesnictví by investiční podpora měla pomoci rozvíjet inovativní a udržitelnější způsoby zpracování biopaliv.ii) V rámci osy 2 se dá využít agroenvironmentálního opatření a opatření v lesnictví, zejména k podpoře biologické rozmanitosti prostřednictvím zachování druhově bohatých typů vegetace, ochrany a udržení travních porostů a extenzívních forem zemědělské produkce. Zvláštní akce v rámci osy 2, jako jsou agroenvironmentální opatření nebo zalesnění, mohou také napomoci zlepšit schopnost lépe obhospodařovat dostupné vodní zdroje, pokud jde o množství, a chránit je, pokud jde o jakost. Kromě toho některá agroenvironmentální opatření nebo opatření v oblasti lesnictví přispívají ke snížení koncentrace oxidu dusného (N2O) a methanu (CH4) a pomáhají podpořit odstraňování oxidu uhličitého.iii) V rámci os 3 a 4 je možno podporovat místní projekty na obnovitelnou energii, spolupráci na projektech v oblasti obnovitelné energie i diverzifikaci zemědělců ve výrobě bionergie. Ochrana přírodního dědictví může pomoci při chránění stanovišť s vysokou přírodní hodnotou a vysoce hodnotných vodních útvarů.iv) Jelikož jsou všechny venkovské oblasti konfrontovány s otázkami změn klimatu a obnovitelné energie, členské státy mohou podpořit skupiny Leader při zařazování těchto otázek do svých strategií pro místní rozvoj, jakožto průřezového tématu. Skupiny mají dobré předpoklady přispět k přizpůsobení se změnám klimatu a k řešením v oblasti obnovitelné energie, která jsou adaptována na místní situaci.v) Obecnou zásadou je, že podpora je zaměřena na druhy operací, které jsou v souladu s cíli a ustanoveními nařízení (ES) č. 1698/2005 a které přispívají k vytvoření pozitivních možných účinků s ohledem na nové úkoly, jak jsou uvedeny v příloze II uvedeného nařízení.“FINANČNÍ VÝKAZ |1. | ROZPOČTOVÝ OKRUH (2008): 67 03 05 02 05 03 05 04 | POLOŽKY (2008): (v milionech EUR) p.m 4 032 36 832 12 927 |2. | NÁZEV: nařízení Rady, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce; nařízení Rady o úpravách ve společné zemědělské politice prostřednictvím změn nařízení (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. [...]/2008; nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV); rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí 2006/144/ES o strategických směrech Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007–2013) |3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: Články 36 a 37 Smlouvy |4. | CÍLE: – učinit úpravy nezbytné k zjednodušení společné zemědělské politiky; – umožnit, aby se SZP chopila nových tržních příležitostí a – zabývat se novými úkoly, a to změnou klimatu, vodním hospodářstvím a bioenergií. |5. | FINANČNÍ DOPADY | 2009 (v milionech EUR) | 2010 (v milionech EUR) | 2011 (v milionech EUR)


text: |5.0 | VÝDAJE – FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY/INTERVENCE) – VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ – JINÝCH SUBJEKTŮ | – | –9 | –180 |5.1 | PŘÍJMY ÚČELOVĚ VÁZANÉ PŘÍJMY | – | – | – |2012 (v milionech EUR) | 2013 (v milionech EUR) |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE | –115 | –124 |5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY | –55 | –110 |5.2 | METODA VÝPOČTU: Viz přiložené tabulky |6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z POLOŽEK ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.2 | BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? | ANO NE |6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT POLOŽKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | ANO NE |POZNÁMKY: Čistý roční vliv reformy na rozpočet je omezený (úspora ve výši 14 milionů EUR v roce 2013). Hlavní vliv na rozpočet je dvojí: i) zvýšení v poměru přímých plateb, které budou úplně odděleny od produkce; ii) převod zvyšující se roční částky (do 2 miliard EUR v roce 2013) z tržních opatření a přímých podpor na rozvoj venkova pro řešení nových výše uvedených úkolů. |VÝPOČET ČISTÉHO FINANČNÍHO DOPADU PODLE ROZPOČTOVÉ KAPITOLY NÁVRHŮ TÝKAJÍCÍCH SE KONTROLY STAVU REFORMY |Rozpočtový rok | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Příjmy |6703 (snížení částky) | –55 | –110 |Výdaje |05 02 Trhy | 0 | –9 | –36 | –146 | –155 |05 03 Přímé podpory (před odlišením) | 0 | 0 | –144 | 32 | 32 |Čistá částka 05 02 a 05 03 před odlišením | 0 | –6 | –178 | –115 | –124 |05 03 Přímé podpory (převod odlišení na rozvoj venkova) | 0 | –563 | –977 | –1427 | –2022 |05 04 Rozvoj venkova | 0 | 563 | 977 | 1427 | 2022 |ČISTÉ VÝDAJE (05 02, 05 03, 05 04) | 0 | –9 | –180 | –115 | –124 |ČISTÝ DOPAD NA ROZPOČET VČETNĚ ÚČELOVĚ VÁZANÝCH PŘÍJMŮ (67 03, 05 02, 05 03, 05 04) | 0 | –9 | –180 | –59 | –14 |VÝPOČET FINANČNÍHO DOPADU NÁVRHŮ TÝKAJÍCÍCH SE KONTROLY STAVU REFORMY V ODVĚTVÍ MLÉKA NA ÚČELOVĚ VÁZANÉ PŘÍJMY |Rozpočtový rok | Právní základ | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |ODVĚTVÍ MLÉKA |– Dopad na dodatkovou dávku v důsledku zvýšení kvót pro mléko a mléčné výrobky (snížení částky) | – | – | – | –55,1 | –110,2 |VÝPOČET FINANČNÍHO DOPADU NÁVRHŮ TÝKAJÍCÍCH SE KONTROLY STAVU REFORMY V TRŽNÍM ODVĚTVÍ |v milionech EUR |Rozpočtový rok | Právní základ | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |A. KS zrušení vynětí půdy z produkce a omezující intervence pouze na pšenici |Dopad na vývozní náhrady pro obiloviny | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |Dopad na intervenční skladování obilovin, včetně omezující intervence na pšenici* | Články 10–13, článek 18 | 0,0 | 23,7 | 47,8 | 78,3 | 73,3 |B. Ostatní opatření |Prémie pro bramborový škrob | Články 84a, 95a | –43,4 | –43,4 |Výrobní náhrada


text: pro škrob | bývalý článek 96 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |CELKEM | 0,0 | 23,7 | 47,8 | 34,9 | 29,9 |* Scénář kontroly stavu reformy byl plánován s nákupem pšenice za plnou intervenční cenu. S intervencí založenou na nabídkovém řízení (návrh KS) by to však mělo být považováno za maximální dopad. Rozsah jakéhokoli snížení není v této fázi měřitelný. |ODVĚTVÍ RÝŽE |– Zrušení intervence pro rýži | Článek 10 | – | – | – |LEN A KONOPÍ | nařízení č. 1234/2007 |– Přechodně vázaná podpora | Článek 92 až 94 | –4,2 | –8,1 |SUŠENÁ KRMIVA | nařízení č. 1234/2007 |– Zrušení tržní podpory | Článek 86 až 90 | –52,3 | –145,2 | –145,2 |ODVĚTVÍ MLÉKA |A. Nepovinná opatření s možným dopadem na rozpočet: |– Intervence pro máslo: nepovinná intervence nabídkovým řízením po nákupu 30 000 t nabídkovým řízením | Článek 18 |– Intervence pro odstředěné sušené mléko: nepovinná intervence nabídkovým řízením po povinném nákupu 109 000 t nabídkovým řízením | Článek 18 |– Soukromé skladování másla je nepovinné, jelikož vychází ze situace na trhu | Článek 34a | (–18) | (–18) | (–18) | (–18) |– Podpora pro odstředěné sušené mléko jakožto krmivo je nepovinná, jelikož vychází ze situace na trhu | Článek 99 |– Podpora pro produkci kaseinu je nepovinná, jelikož vychází ze situace na trhu | Článek 100 |B. Opatření s dopadem na rozpočet: |– Zrušení podpory na odbyt pro máslo | bývalý článek 101 | –10,0 | –10,0 | –10,0 | –10,0 |– Zrušení podpory na soukromé skladování pro sýr | bývalý čl. 28 písm. b) | –24,0 | –24,0 | –24,0 | –24,0 |C. Režim kvót (hladký přechod) |– Dopad na vývozní náhrady b) | 1,6 | 2,5 | 2,3 | 2,1 |MLÉKO A MLÉČNÉ VÝROBKY CELKEM | –32,4 | –31,5 | –31,7 | –31,9 |ODVĚTVÍ VEPŘOVÉHO MASA |– Zrušení intervence pro vepřové maso | bývalý článek 17 | – | – | – | – |Zrušení článku 44 nařízení č. 1234/2007 (choroby zvířat) a) | bývalý článek 44 | a | – | – | – | – |a) Podle návrhu budou v budoucnu tato opatření financována podle nového článku 60 nového nařízení, kterým se nahrazuje nařízení (ES) č. 1782/2003. |b) za předpokladu, že se uskuteční předpoklady ohledně rovnováhy na trhu. |VÝPOČET FINANČNÍHO DOPADU NÁVRHŮ TÝKAJÍCÍCH SE KONTROLY STAVU REFORMY V ODVĚTVÍ PŘÍMÝCH PLATEB |Rozpočtový rok | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |PŘÍMÉ PLATBY (před odlišením) |A. Dopad přidání nových opatření do přímých plateb a zrušení některých stávajících přímých plateb | 0,0 | –90,0 | 85,8 | 85,8 |B. Dopad oddělení plateb od produkce v rámci RJP u přímých plateb dosud vázaných na produkci | 0,0 | –54,1 | –54,1 | –54,1 |C. Dopad oddělení plateb od produkce v rámci RJP u stávajících plateb, u nichž byla znovu zavedena vazba na produkci po jejich předchozím vyloučení | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |PŘÍMÉ PLATBY CELKEM (kromě účinku odlišení) | 0,0 |


text: –144,1 | 31,7 | 31,7 |D. Převod částky odlišení na rozvoj venkova | 563 | 977 | 1427 | 2022 |Rozpočtový rok | Právní základ | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |ZAHRNUTÍ NOVÝCH OPATŘENÍ V RÁMCI PŘÍMÝCH PLATEB (RJP/RJPP) A ZRUŠENÍ STÁVAJÍCÍCH PŘÍMÝCH PLATEB (před odlišením) |A. Nová opatření zahrnutá do režimu přímých plateb (RJP nebo RJPP) | Hlava III |Sušená krmiva | Návrh | 124,3 | 124,3 |Dlouhá lněná vlákna | 8,1 | 8,1 |Podpora pro zpracování bramborového škrobu | 43,4 | 43,4 |B. Zrušení stávajícího režimu přímých plateb |Energetické plodiny | bývalý článek 88 | –90,0 | –90,0 | –90,0 |C. Dopad = A + B | 0,0 | –90,0 | 85,8 | 85,8 |ZAHRNUTÍ STÁVAJÍCÍCH VÁZANÝCH PŘÍMÝCH PLATEB DO RJP/RJPP (před odlišením) |A. Nová opatření zahrnutá do RJP nebo RJPP | Hlava III |Bílkovinné plodiny | Návrh | 66,3 | 67,7 | 69,1 |Rýže | 90,5 | 90,6 | 181,5 |Skořápkové ovoce | 98,6 | 98,9 | 99,3 |Podpora pro bramborový škrob poskytovaná pěstitelům | 63,4 | 64,0 |Podpora pro olivové háje | 105,2 | 105,5 | 105,8 |Zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou | 94,4 | 94,5 | 94,6 |Celkem | 455,0 | 520,7 | 614,3 |B. Zrušení příslušných vázaných přímých podpor |Bílkovinné plodiny | Články 76-78 | –86,6 | –88,0 | –89,4 |Rýže | Články 79-82 | –90,5 | –90,6 | –181,5 |Skořápkové ovoce | Články 83-87 | –98,6 | –98,9 | –99,3 |Podpora pro bramborový škrob poskytovaná pěstitelům | Články 93-94 | –63,4 | –64,0 |Podpora pro olivové háje | Článek 110i | –105,2 | –105,5 | –105,8 |Zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou | Články 72-75 | –128,2 | –128,3 | –128,4 |Celkem | nařízení č. 1782/2003 | –509,1 | –574,8 | –668,4 |C. Dopad = A + B | –54,1 | –54,1 | –54,1 |Rozpočtový rok | Právní základ | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |ZAHRNUTÍ STÁVAJÍCÍCH PŘÍMÝCH PLATEB, U NICHŽ BYLA ZNOVU ZAVEDENA VAZBA NA PRODUKCI, DO RJP, PO JEJICH NEPOVINNÉM VYLOUČENÍ (před odlišením) |A. Nová opatření zahrnutá do RJP | Hlava III |Platby na obiloviny, olejnatá semena a bílkovinné plodiny | 1526,7 | 1526,7 | 1526,7 |Dodatečná platba pro pšenici tvrdou | 56,8 | 56,8 | 56,8 |Zvláštní prémie na hovězí maso | 51,9 | 52,5 | 106,3 |Porážková prémie na skot - dospělé kusy | 118,3 | 118,3 | 236,6 |Porážková prémie na skot - telata | 66,4 | 66,4 | 132,7 |Osiva | 30,9 | 30,9 | 30,9 |Chmel | 2,6 | 2,6 | 2,6 |B. Zrušení příslušných znovu vázaných přímých podpor |Platby na obiloviny, olejnatá semena a bílkovinné plodiny | –1526,7 | –1526,7 | –1526,7 |Dodatečná platba pro pšenici tvrdou | Článek 66 | –56,8 | –56,8 | –56,8 |Zvláštní prémie na hovězí maso | Článek 68 | –51,9 | –52,5 | –106,3 |Porážková prémie na skot - dospělé kusy | Článek 68 | –118,3 | –118,3 | –236,6 |Porážková prémie na skot


text: - telata | Článek 68 | –66,4 | –66,4 | –132,7 |Osiva | Čl. 70 odst. 1a | –30,9 | –30,9 | –30,9 |Chmel | Článek 68a | –2,6 | –2,6 | –2,6 |C. Dopad = A + B | 0,0 | 0,0 | 0,0 |VÝPOČET FINANČNÍHO DOPADU NÁVRHŮ TÝKAJÍCÍCH SE KONTROLY STAVU REFORMY NA ROZVOJ VENKOVA |v milionech EUR |Rozpočtový rok | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |částky ze zvýšeného povinného odlišení | 0 | 563 | 977 | 1427 | 2022 |CELKEM | 0 | 563 | 977 | 1427 | 2022 |[1] Úř. věst. L 291, 19.11.1979, s. 174. Protokol naposledy pozměněný nařízením (ES) č. 1050/2001 (Úř. věst. L 148, 1.6.2001, s. 1).[2] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[3] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[4] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[5] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[6] Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné (vložit odkaz na nařízení o víně).[7] Rozhodnutí Rady 2002/358/ES (Úř. věst. L 130, 15.5.2002, s. 1).[8] Závěry Rady, Lucemburk, 30.10.2007, 13888/07.[9] Závěry Rady, Brusel, 18.12.2006, 16164/06.[10] Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2012/2006 (Úř. věst. L 384, 29.12.2006, s. 8).[11] Úř. věst. L 95, 5.4.2007, s. 1.[12] Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1437/2007 (Úř. věst. L 322, 7.12.2007, s. 1).[13] Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1.[14] Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 8.[15] Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 42, nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1261/2007 (Úř. věst. L 283, 27.10.2007, s. 8).[16] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).[17] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.[18] Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1.[19] Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.[20] Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1.[21] Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.[22] Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1.[23] Úř. věst. L 210, 31.7.2006, nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1989/2006.[24] Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 10.[25] Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 3.[26] Úř. věst. L 215, 30.7.1992, s. 70.[27] Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 7.[28] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[29] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[30] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[31] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[32] Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. [...]/2008 (Úř. věst. L ..., ..., s...).[33] Úř. věst. L 76, 19.3.2008, s. 1.[34] Úř. věst. L 197, 30.7.1994, s. 4. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 671/2007 (Úř. věst. L 156, 16.6.2007, s. 1).[35] Úř. věst. L ..., ..., s....[36] Úř. věst. L 42, 14.2.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1276/2007 (Úř. věst. L 284, 30.10.2007, s. 11).[37] Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 42. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1261/2007 (Úř. věst. L 283, 27.10.2007, s. 8).[38] Úř. věst. L 265, 26.9.2006, s. 1.[39]


text: Úř. věst. L 3, 5.1.2008, s. 1.[40] Úř. věst. L [...], [...], s. [...].[41] Úř. věst. L [...], [...], s. [...].[42] Úř. věst. L 216, 5.8.1978, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 734/2007 (Úř. věst. L 169, 29.6.2007, s. 5).[43] Úř. věst. L 126, 9.5.1989, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 260/96 (Úř. věst. L 34, 13.2.1996, s. 16).[44] Úř. věst. L 216, 27.7.1989, s. 5.[45] Úř. věst. L 187, 29.7.1993, s. 8.[46] Úř. věst. L 351, 23.12.1997, s. 12. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1805/2003 (Úř. věst. L 265, 16.10.2003, s. 5).[47] Úř. věst. L 190, 22.7.2005, s. 1.[48] Úř. věst. C ..., ..., s. ....[49] Úř. věst. C ..., ..., s. ....[50] Úř. věst. C ..., ..., s. ....[51] Úř. věst. C ..., ..., s. ....[52] Rozhodnutí Rady 2002/358/ES (Úř. věst. L 130, 15.5.2002, s. 1).[53] Závěry Rady, Lucemburk, 30.10.2007, 13888/07.[54] Závěry Rady, Brusel, 18.12.2006, 16164/06.[55] Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 146/2008 (Úř. věst. L 46, 21.2.2008, s. 1).[56] Úř. věst. L 55, 25.2.2006, s. 20.[57] Úř. věst. L [...], [...], s. [...].[58] Úř. věst. L 46, 21.2.2008, s. 1.[59] Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 146/2008 (Úř. věst. L 46, 21.2.2008, s. 1).[60] Úř. věst. C ..., ..., s. ....[61] Úř. věst. C ..., ..., s. ....[62] Úř. věst. L 55, 25.2.2006, s. 20.[63] Závěry Rady, Brusel, 8. – 9. března 2007, 7224/1/07 REV1.[64] Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.


text:
 |
 52013PC0116
 Návrh ROZHODNUTÍ RADY, kterým se České republice a Polsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 5 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty /* COM/2013/0116 final - 2013/0069 (NLE) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Odůvodnění a cíle návrhu
 Podle čl. 395 odst. 1 směrnice
 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému
 daně z přidané hodnoty (dále jen „směrnice o DPH“)
 může Rada na návrh Komise jednomyslně povolit kterémukoli
 členskému státu, aby zavedl zvláštní opatření odchylující se od
 uvedené směrnice, jejichž cílem je zjednodušit postup výběru
 daně z přidané hodnoty (DPH) nebo zabránit určitým
 druhům daňových úniků nebo vyhýbání se daňovým povinnostem.
 Česká republika dopisem, který Komise
 zaevidovala dne 26. září 2011, a Polsko dopisem, který Komise zaevidovala
 dne 8. června 2012, požádaly o povolení zavést opatření odchylující
 se od článku 5 směrnice o DPH. Česká republika později
 dopisem zaevidovaným dne 5. listopadu 2012 svou původní žádost doplnila a
 připojila k ní několik dodatků, které ve své žádosti uvedlo
 Polsko. V souladu s čl. 395 odst. 2 směrnice o DPH uvědomila
 Komise dopisem ze dne 5. prosince 2012 o žádosti České republiky a Polska
 ostatní členské státy. Dopisem ze dne 10. prosince 2012
 uvědomila Komise Českou republiku a Polsko, že má k dispozici
 všechny údaje potřebné k posouzení žádosti.
 Obecné souvislosti
 V zájmu usnadnění silniční
 dopravy mezi Českou republikou a Polskem a s cílem regulovat výstavbu
 a údržbu silniční infrastruktury na česko-polské státní hranici se
 dotčené dva státy dohodly na uzavření Smlouvy o výstavbě a
 údržbě mostních objektů a údržbě společných úseků
 silnic na česko-polských státních hranicích. Návrh smlouvy obsahuje
 zjednodušující opatření, jež se odchylují od směrnice o DPH
 v otázce zásady teritoriality.
 Podle návrhu smlouvy by Česká republika a
 Polsko odpovídaly za údržbu hraničních mostních objektů a
 společných úseků silnic v souladu s rozdělením
 odpovědnosti, jak je uvedeno v příloze A smlouvy.
 Česká republika a Polsko by odpovídaly za
 výstavbu a následnou údržbu hraničních mostních objektů
 v souladu s rozdělením odpovědnosti, jak je uvedeno
 v příloze B smlouvy.
 Pro účely daně z přidané
 hodnoty u dodávek zboží, poskytování služeb a pořízení zboží v EU
 určených na výstavbu nebo údržbu hraničních mostních objektů a
 společných úseků silnic podle příloh A a B smlouvy se
 příslušný mostní objekt a společný úsek silnice, jakož i prostor
 výstavby mostního objektu nebo společného úseku silnice, považuje za území
 státu, který podle příloh A a B smlouvy odpovídá za jeho výstavbu nebo
 údržbu.
 Podle standardních pravidel by v souladu
 se zásadou teritoriality stanovenou ve směrnici o DPH dodání zboží,
 poskytnutí služby a pořízení zboží v EU uskutečněné
 v České republice podléhaly české dani z přidané
 hodnoty. Analogicky dodání zboží, poskytnutí služby a pořízení zboží
 v EU uskutečněné v Polsku by podléhaly polské dani z přidané
 hodnoty. Uplatňování těchto předpisů by znamenalo, že každá
 operace by musela být rozdělena podle území, na kterém byly jednotlivé
 práce vykonány.
 Česká republika a Polsko se domnívají, že
 uplatňování těchto pravidel by podnikům, jež by za dané práce
 odpovídaly, způsobilo značné


text:
daňové komplikace. Domnívají se, že
 daňová ustanovení návrhu smlouvy, jež je předmětem jejich
 žádosti o odchylku, jsou s ohledem na zmírnění administrativní
 zátěže dotčených podniků oprávněná. Komise souhlasí s tím,
 že v uvedeném případě bude pro dotčené podniky snadnější
 uplatňovat daňová pravidla, bude-li zavedeno jednotné zdanění
 prací při výstavbě a údržbě, než budou-li
 se uplatňovat standardní daňová pravidla.
 Platné předpisy vztahující se na
 oblast návrhu
 Rada již členským státům odchylku od
 zásady teritoriality u projektů dopravní infrastruktury
 v hraničních oblastech několikrát povolila.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Konzultace se zúčastněnými
 stranami
 Nevztahuje se na tento návrh.
 Sběr a využití výsledků
 odborných konzultací
 Nebylo třeba využít externích odborných
 konzultací.
 Posouzení dopadů
 Cílem navrhovaného rozhodnutí je zjednodušit
 postup pro vyměřování DPH ve vztahu k výstavbě a
 údržbě mostních objektů a společných úseků silnic mezi
 Českou republikou a Polskem, a má proto potenciálně pozitivní ekonomický
 dopad.
 Vzhledem k malému rozsahu působnosti
 odchylky však bude její dopad v každém případě pouze omezený.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Shrnutí navrhovaných opatření
 Povolení odchylky od teritoriálního
 uplatňování DPH pro Českou republiku a Polsko ve vztahu
 k výstavbě a údržbě hraničních mostních objektů a
 společných úseků silnic.
 Právní základ
 Článek 395 směrnice o DPH.
 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Návrh nemá žádné důsledky pro
 rozpočet Unie.
 2013/0069 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se České republice a Polsku
 povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 5
 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané
 hodnoty
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování
 Evropské unie,
 s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze
 dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané
 hodnoty[1],
 a zejména na čl. 395 odst. 1 uvedené směrnice,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Česká republika dopisy,
 které Komise zaevidovala dne 26. září 2011 a 5. listopadu 2012, a Polsko
 dopisem, který Komise zaevidovala dne 8. června 2012, požádaly o povolení
 zavést zvláštní opatření odchylující se od ustanovení směrnice
 2006/112/ES, pokud jde o výstavbu a údržbu hraničních mostních
 objektů a společných úseků silnic mezi oběma členskými
 státy.
 (2) V souladu s čl. 395
 odst. 2 směrnice 2006/112/ES Komise dopisem ze dne 5. prosince 2012
 uvědomila o žádosti České republiky a Polska ostatní
 členské státy. Dopisem ze dne 10. prosince 2012 Komise uvědomila
 Českou republiku a Polsko, že má k dispozici všechny údaje
 potřebné k posouzení jejich žádostí.
 (3) Cílem zvláštních
 opatření je, aby ve vztahu k dodání zboží, poskytnutí služby a
 pořízení zboží v EU určených na údržbu mostních objektů a
 společných úseků silnic podle přílohy I a na výstavbu a
 následnou údržbu mostních objektů podle přílohy II, byly
 příslušné mostní objekty a společné úseky silnic, jakož i prostory
 výstavby takových mostních objektů a společných úseků silnic,
 považovány za objekty nacházející se zcela na území buď České
 republiky, nebo Polska, v souladu se Smlouvou mezi Českou republikou
 a Polskou republikou o výstavbě a údržbě mostních objektů a
 údržbě společných úseků silnic na česko-polských státních
 hranicích, kterou mají tyto státy uzavřít.
 (4) V případě, že
 by nebyla


text:
přijata zvláštní opatření, muselo by se u každého dodání
 zboží, poskytnutí služby či pořízení zboží v EU určit, zda
 místem zdanění byla Česká republika, nebo Polsko. Práce na
 hraničním mostním objektu nebo společném úseku silnice
 uskutečněné na území České republiky by podléhaly dani
 z přidané hodnoty v České republice, zatímco práce
 uskutečněné na území Polska by podléhaly dani z přidané
 hodnoty v Polsku.
 (5) Účelem odchylky je proto
 zjednodušit postup pro výběr daně týkající se výstavby a údržby dotčených
 hraničních mostních objektů a společných úseků silnic.
 (6) Uvedená odchylka nemá
 nepříznivý dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z daně z
 přidané hodnoty,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Pokud vstoupí v platnost smlouva mezi
 Českou republikou a Polskou republikou o údržbě mostních objektů
 a společných úseků silnic na česko-polských státních hranicích
 uvedených v příloze I tohoto rozhodnutí a o výstavbě a následné
 údržbě mostních objektů na česko-polských státních hranicích
 uvedených v příloze II tohoto rozhodnutí, uděluje se České
 republice a Polsku povolení zavést v souladu s články 2 a 3
 opatření odchylující se od směrnice 2006/112/ES ve vztahu k
 výstavbě a údržbě hraničních mostních objektů a
 společných úseků silnic, jež se nacházejí z části na území
 České republiky a z části na území Polska.
 Článek 2
 Odchylně od článku 5 směrnice
 2006/112/ES hraniční mostní objekty a společné úseky silnic
 nacházející se na území Polska, za jejichž výstavbu či údržbu odpovídá
 Česká republika, jakož i případné odpovídající prostory výstavby,
 budou pro účely dodání zboží, poskytnutí služby a pořízení zboží
 v EU určených na výstavbu nebo údržbu dotčených mostních
 objektů a společných úseků silnic považovány za objekty nacházející
 se na území České republiky.
 Článek 3
 Odchylně od článku 5 směrnice
 2006/112/ES hraniční mostní objekty a společné úseky silnic
 nacházející se na území České republiky, za jejichž výstavbu či
 údržbu odpovídá Polsko, jakož i případné odpovídající prostory výstavby,
 budou pro účely dodání zboží, poskytnutí služby a pořízení zboží
 v EU určených na výstavbu nebo údržbu dotčených mostních
 objektů a společných úseků silnic považovány za objekty
 nacházející se na území Polska.
 Článek 4
 Toto rozhodnutí je určeno České
 republice a Polské republice.
 V Bruselu dne
 Za
 Radu
 předseda
 PŘÍLOHA I
 Česká republika odpovídá za údržbu
 následujících mostních objektů a společných úseků silnic na
 česko-polských státních hranicích:
 (1)
 mostní objekt přes potok Olešku (Olecka) mezi
 obcemi Bukovec a Jasnowice v hraničním úseku I mezi hraničními znaky
 12/6 a I/13,
 (2)
 mostní objekt (Svobody/Wolności) přes
 řeku Olši (Olza) mezi městy Český Těšín a Cieszyn v
 hraničním úseku I mezi hraničními znaky I/86 a 86/1,
 (3)
 mostní objekt (Družby/Przyjaźni) přes
 řeku Olši (Olza) mezi městy Český Těšín a Cieszyn v
 hraničním úseku I mezi hraničními znaky 87/2 a I/88,
 (4)
 mostní objekt přes potok Petrůvku
 (Piotrówka) mezi obcemi Závada a Golkowice v hraničním úseku I mezi
 hraničními znaky I/156 a 156/1,
 (5)
 mostní objekt přes řeku Odru (Odra) mezi
 městem Bohumín a obcí Chałupki (betonová část starého mostu) v
 hraničním úseku II mezi hraničními znaky 7/4 a 7/5,
 (6)
 mostní objekt přes řeku Odru (Odra) mezi
 městem Bohumín


text:
a obcí Chałupki (nový most) v hraničním úseku II
 mezi hraničními znaky 8/1 a 8/2,
 (7)
 mostní objekt přes řeku Opavu (Opawa)
 mezi obcemi Vávrovice a Wiechowice v hraničním úseku II mezi
 hraničními znaky 71/4 a II/72,
 (8)
 mostní objekt přes řeku Opavu (Opawa)
 mezi obcemi Držkovice a Dzierzkowice v hraničním úseku II mezi
 hraničními znaky 74/1 a 74/2,
 (9)
 mostní objekt přes řeku Opavu (Opawa)
 mezi obcemi Úvalno a Branice v hraničním úseku II mezi hraničními
 znaky 85/4 a 85/5,
 (10)
 mostní objekt přes řeku Opavici (Opawica)
 mezi městem Krnov, místní část Krásné Loučky a obcí Krasne Pole
 v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 97/11 a II/98,
 (11)
 mostní objekt přes řeku Opavici (Opawica)
 mezi obcemi Linhartovy a Lenarcice v hraničním úseku II mezi
 hraničními znaky 99/8 a 99/9,
 (12)
 mostní objekt přes potok Olešnici
 (Oleśnica) mezi obcemi Ondřejovice a Podlesie (u hřiště) v
 hraničním úseku II mezi hraničními znaky 155/3a a 155/3b,
 (13)
 mostní objekt přes potok Olešnici
 (Oleśnica) mezi obcemi Ondřejovice a Podlesie (u křižovatky na
 Rejvíz) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 155/9 a 155/10,
 (14)
 mostní objekt přes potok Olešnici
 (Oleśnica) mezi obcemi Ondřejovice a Podlesie (u Ondřejovické
 strojírny) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 157/8 a
 II/158a,
 (15)
 mostní objekt přes řeku Divokou Orlici
 (Orlica) mezi obcemi Bartošovice v Orlických horách a Niemojów v
 hraničním úseku III mezi hraničními znaky III/102 a III/103,
 (16)
 mostní objekt přes řeku Divokou Orlici
 (Orlica) mezi obcemi Orlické Záhoří a Mostowice v hraničním úseku III
 mezi hraničními znaky III/113 a III/114,
 (17)
 mostní objekt přes řeku Divokou Orlici
 (Orlica) mezi obcemi Orlické Záhoří, katastrální území Bedřichovka, a
 Lasówka v hraničním úseku III mezi hraničními znaky 117/8 a III/118,
 (18)
 mostní objekt přes Oldřichovský potok
 (Lubota) mezi obcemi Oldřichov na Hranicích a Kopaczów v hraničním
 úseku IV mezi hraničními znaky IV/144 a 144/1,
 (19)
 mostní objekt přes Oldřichovský potok (Lubota)
 mezi městem Hrádek nad Nisou a obcí Porajów v hraničním úseku IV mezi
 hraničními znaky 145/16 a IV/146,
 (20)
 silnice mezi obcemi Horní Lištná a Leszná Górna
 v hraničním úseku I mezi hraničními znaky I/60 a 60/3a, 60/3b
 v délce 0,333 km,
 (21)
 silnice mezi obcemi Šilheřovice a
 Chałupki v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 11/4a,
 11/4b a II/12 v délce 0,671 km,
 (22)
 silnice mezi obcemi Oldřichov na Hranicích a
 Kopaczów v hraničním úseku IV mezi hraničními znaky IV/142 a
 142/14a, 142/14b v délce 0,867 km.
 Polsko odpovídá za údržbu následujících
 mostních objektů a společných úseků silnic na
 česko-polských státních hranicích:
 (1)
 mostní objekt přes řeku Olši (Olza) mezi
 obcí Chotěbuz a městem Cieszyn v hraničním úseku I mezi
 hraničními znaky 91/3 a 91/4,
 (2)
 mostní objekt přes řeku Odru (Odra) mezi
 obcí Chałupki a městem Bohumín (ocelová část starého mostu) v
 hraničním úseku II mezi hraničními znaky 7/4 a 7/5,
 (3)
 mostní objekt přes Strahovický potok
 (Strachowicki potok) mezi obcemi Rohov a Krzanowice v hraničním
 úseku II mezi hraničními znaky 35/12 a 35/13,
 (4)
 mostní objekt přes řeku Opavu (Opawa)
 mezi obcemi Skrochovice