text: potenciálem růstu.Zejména v regionech spadajících pod cíl konvergence mohou programy přispět k vývoji infrastruktury v oblasti výzkumu a technologického rozvoje (včetně regionálních vysokorychlostních sítí v rámci jednotlivých výzkumných zařízení a mezi nimi), vzdělávací infrastruktury (v regionech spadajících pod cíl konvergence), zařízení a přístrojového vybavení jak ve veřejně financovaných výzkumných institucí, tak i v podnicích za předpokladu, že jsou tyto investice přímo napojené na regionální cíle hospodářského vývoje. Může se to rovněž týkat výzkumné infrastruktury, pro kterou byly z dřívějších rámcových programů financovány studie proveditelnosti. Podpora priorit sedmého rámcového programu by měla usilovat o rozvoj plného potenciálu nových a stávajících center excelence a o navýšení investic do lidského kapitálu, především prostřednictvím vzdělávání výzkumných pracovníků na vnitrostátní úrovni a vytváření podmínek na získávání výzkumných pracovníků, kteří byli vyškoleni v zahraničí.1.2.2 Usnadnit inovace a podporovat podnikavostInovace je výsledkem komplexních a provázaných procesů zahrnujících schopnost podniků napojit se na doplňující se znalosti od dalších subjektů na trhu, organizací a institucí.Investice do inovace představují prioritu, která zastřešuje politiku soudržnosti v rámci programů pro konvergenci a regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost. Jejich spolufinancování by mělo tvořit hlavní prioritu v regionech, které jsou zahrnuty do programu pro regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost, kde postačí soustředit omezené finanční prostředky k dosažení kritického množství a vytvoření pákového efektu.Hlavním cílem by měla být podpora podnikatelského prostředí, které je příznivé pro produkci, rozšiřování a využití nových znalostí podniky. Aby se daly vytvořit účinné regionální inovační systémy, musí mít sociální a politické subjekty možnost seznámit se špičkovou technologií a obchodními postupy ve světě, přesahujícími národní a místní úroveň. Za tímto účelem je třeba usilovat o spolupráci se středisky pro transfer technologií (IRC) a evropskými informačními centry, které jsou financovány v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP), především v oblasti nadnárodní technologie a šíření informací.Začínající společnosti, především ty, které jsou navázané na výzkum a technologický rozvoj, potřebují podporu za účelem rozvinutí partnerství s výzkumnými institucemi založeného na dlouhodobé vizi a jasné tržní orientaci. Politika soudržnosti by se měla pokusit vyrovnat selhání trhu, které inovaci a podnikání ztěžuje. Bylo by dobré soustředit aktivity okolo stávajících center, aby se mohl využít regionální potenciál pro výzkum a technologický vývoj a upevnilo se vytváření sítí a technologická spolupráce v rámci regionů a mezi nimi.Veřejné orgány by měly zajistit, aby výzkumné instituce v soukromém i veřejném sektoru plně využívaly možnost vzájemné součinnosti.Pokud jde o metody, mohly by se strategie hospodářského rozvoje zlepšit prostřednictvím shromažďování údajů o stávajících inovačních činnostech v dotčených regionech, například o počtu soukromých patentů nebo o povaze, rozsahu a potenciálu rozvoje stávajících skupin inovačních činností, včetně těch, které se vztahují na soukromé i veřejné výzkumné instituce. V tomto ohledu je rovněž užitečný průzkum zjišťování o inovacích Společenství a evropská tabulka „inovačních ukazatelů”.Obecné zásady pro opatření popsaná v tomto bodu lze definovat jako:- Zefektivnění a zpřístupnění regionálních inovací a vzdělávání v oblasti výzkumu a technologického vývoje podnikům, zejména MSP, například prostřednictvím založení pólů excelence , které budou styčným bodem malých a středních podniků působících v oblasti špičkových technologií pro spolupráci s výzkumnými a technologickými institucemi, nebo vytvořením


text: a rozvojem regionálních uskupení soustředěných okolo velkých podniků.- Poskytování podpůrných služeb podnikům , které by jim, a zvláště pak MSP, umožnily zvýšit konkurenceschopnost a působit na mezinárodní úrovni zejména prostřednictvím toho, že se chopí příležitostí vytvořených vnitřním trhem. Služby podnikům by se měly zaměřit na využití součinnosti (např. transfer technologií, vědecké instituty, komunikační centra informačních a komunikačních technologií, podnikatelské inkubátory a související služby, spolupráce s uskupeními) a poskytnout více tradiční podpory oblastem jako jsou řízení, marketing, technická podpora, přijímání do zaměstnání a další profesionální a obchodní služby.- Zajištění plného využití silného postavení Evropy v oblasti ekologických inovací . Ekologické inovace a zdokonalováním postupů MSP by měly být podporovány prostřednictvím zavedení environmentálních systémů řízení. Současné investice do této oblasti vytvoří pro evropské společnosti silnou pozici v blízké budoucnosti, až i ostatní regiony docení nezbytnost takových technologií. Tato oblast má jasnou vazbu na rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci.- Podpora podnikání , usnadnění procesu zakládání a rozvoje nových podniků a podpora podniků, které vznikly oddělením od výzkumných institucí či podniků nebo jejich rozšířením, a to pomocí nejrůznějších postupů (například zvyšování povědomí; vývoj prototypů; školení a poskytování manažerské a technologické podpory začínajícím podnikatelům).Je důležité zajistit, aby společnosti včetně MSP mohly výsledky výzkumu obchodně využít.Služby podnikům by měly být pokud možno poskytovány soukromým sektorem nebo smíšenými veřejnými a soukromými organizacemi. Zmíněné služby by měly být vysoce kvalitní, snadno dostupné a odpovídat potřebám MSP. Je třeba stanovit a sledovat kvalitu služeb a jejich poskytovatelé by měly být provázáni například prostřednictvím zakládání partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem a jednoho správního místa („ one-stop shop “).Správní postupy jsou často velmi složité. Informace a počáteční podpora by měly být k dispozici v síti jednoho správního místa („ one-stop shop “), která by rovněž mohla vykonávat roli zprostředkovatele mezi veřejným sektorem a žadatelem o grant; součástí by měly být i různé činnosti spolufinancované z politiky soudržnosti. Tito poskytovatelé by měli mít určené pravomoci v celé škále státních podpor – nezávisle na vnitrostátních a regionálních pravomocích – a cíle pro efektivitu jejich činnosti, které se pravidelně sledují.Vyskytnou-li se vhodné podmínky, je třeba dát určitým kategoriím podniků (např. začínajícím podnikům nebo nedávno převedeným společnostem) nebo podnikatelům (např. mladým lidem, ženám, starším pracovníkům nebo příslušníkům etnických menšin) k dispozici podporu, přizpůsobenou jejich konkrétním potřebám. Ve školách je rovněž potřeba podpořit vzdělávání zaměřené na podnikání.1.2.3 Podporovat informační společnost pro všechnyRozšiřování informačních a komunikačních technologií v rámci hospodářství Unie představuje hlavní nástroj zlepšení produktivity a konkurenceschopnosti regionů. Rozšiřování informačních a komunikačních technologií rovněž přispívá k reorganizaci výrobních metod a ke vzniku nových podniků a soukromých služeb. Účinné a efektivní poskytování veřejných služeb – především elektronické veřejné správy a elektronického zdravotnictví – má značný význam pro hospodářský růst a umožňuje poskytovat nové služby. Rozšiřování technologie může přispět k regionálnímu rozvoji tím, že napomáhá k vytvoření a růstu pólů excelence pro činnosti v oblasti informační a komunikační technologie a rozvíjí propojení a vytváření sítí mezi podniky a zejména mezi MSP. Měla by být přijata opatření, která podpoří vývoj výrobků a služeb s cílem usnadnit a

type: legislation

jurisdiction: EU


text: povzbudit soukromé investice do informační a komunikační technologie, přičemž bude konkurence v tomto odvětví zachována.Politická opatření by se tedy měla soustředit na propojení. To zahrnuje zlepšení podpůrných služeb pro inovace určené MSP s konkrétním cílem zvýšit transfery technologie mezi výzkumnými institucemi a podniky. Vyžaduje rovněž rozvoj dovedností potřebných v hospodářství založeném na znalostech a vývoj náplně služeb pomocí zpřístupnění aplikací a služeb (jako jsou například elektronická veřejná správa, elektronické obchodování, elektronické vzdělávání a zdravotnictví), jež nabízejí zajímavou alternativu k jiným, často nákladnějším, modelům poskytování služeb. To je důležité především pro vzdálené a řídce osídlené oblasti, jakož i pro nejvzdálenější regiony, ostrovy nebo oblasti, které trpí přírodním znevýhodněním. Je zřejmé, že použití a vývoj výrobků a služeb založených na digitálním materiálu může fungovat, jen když je k dispozici odpovídající infrastruktura, která je schopná podporovat širokopásmové služby. Proto je důležité, aby byla v celé Unii k dispozici vhodná širokopásmová komunikační infrastruktura za dostupnou cenu.Investice do infrastruktury v oblasti informační a komunikační technologie by zpravidla měly zohlednit rychlý technologický rozvoj, dodržování zásad technologické neutrality a otevřeného přístupu. Zásadní je dodržování pravidel hospodářské soutěže a provádění právního rámce pro elektronickou komunikaci.Opatření je třeba založit na kontextových ukazatelích týkajících se stávající hospodářské struktury (včetně odvětvové specializace; úrovně hospodářského rozvoje; kvality propojení s informačními a komunikačními technologiemi a případné součinnosti mezi regionálními středisky hospodářské činnosti). Při stanovení regionálních potřeb je třeba brát v úvahu stávající iniciativy Společenství ve prospěch informačních a komunikačních technologií, zejména iniciativu i2010 - Evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost[40].S ohledem na to, že informační a komunikační technologie prolínají všemi hospodářskými a společenskými oblastmi, je nutné, aby si členské státy a regiony vytvořily slučitelné strategie pro informační společnost, které zajistí soudržnost a integraci mezi odvětvími prostřednictvím opatření vedoucích k lepší rovnováze nabídky a poptávky na základě místních požadavků, účasti zainteresovaných stran a silné veřejné politické podpory.Obecné zásady pro opatření lze definovat jako:- Zajištění zavádění informačních a komunikačních technologií v podnicích a domácnostech a podpora rozvoje prostřednictvím vyrovnaného přístupu k nabídce a poptávce v oblasti výrobků a veřejných a soukromých služeb informační a komunikační technologie, jakož i prostřednictvím zvýšených investic do lidského kapitálu. Tato opatření by měla zvýšit produktivitu, podpořit otevřené a konkurenceschopné digitální hospodářství a společnost otevřenou sociálnímu začlenění (například zlepšením přístupnosti pro postižené a starší osoby), a tak povzbudit růst a zaměstnanost.- Zajištění dostupnosti infrastruktury informačních a komunikačních technologií a souvisejících služeb v případech, kdy ji trh není schopen poskytovat za dostupnou cenu a na odpovídající úrovni, aby mohla podporovat požadované služby, zejména ve vzdálených a venkovských oblastech a v nových členských státech.1.2.4 Zlepšit přístup k financímUsnadnění přístupu k financím je další z klíčových součástí podpory znalostí a inovace. Za účelem posílení růstu a vytváření pracovních míst je nutné, aby se podnikatelům a podnikům vyplácelo investovat do vývoje a výroby zboží a služeb než své úsilí soustředit například výlučně na výnosy.Protože je v této souvislosti přístup k financím často obtížný, vytváří se tak překážka růstu a vytváření pracovních míst. Zlepšení přístupu ke kapitálu pro činnosti spojené s výzkumem a technologických rozvojem


text: a pro začínající podniky je důležité. Je rovněž zapotřebí rozvíjet trhy rizikového kapitálu související s inovačními činnostmi, a to ve spojení s lepším právním prostředím, které podnikání zjednoduší.Tyto programy by mohly být uskutečněny v úzké spolupráci s Evropským investičním fondem (EIF) v rámci iniciativy JEREMIE za účelem soustředění finančních zdrojů do oblastí, kde je podnikání ztěžováno selháním trhu v důsledku vysokých rizik spojených s činnostmi ve výzkumu a technologickém rozvoji. Je třeba náležitě přihlédnout k dopadu vládní podpory pro zakládání podniků, aby se zabránilo vytěsňování soukromých investic a opatřením, která poškozují hospodářskou soutěž. Rovněž je nutné zvýšit koordinaci mezi fondy.Zásadní úlohu při podněcování podnikání, inovací a vytváření pracovních míst by měl zastávat soukromý kmenový a rizikový kapitál a rotační fondy pro inovativní začínající podniky; orgány veřejného sektoru nejsou totiž vždy nejlépe vybaveny pro podstupování rizik. Pro případ selhání trhu je třeba především vytvořit nebo rozšířit specializované poskytovatele rizikového kapitálu a bankovních záruk. Obvykle jsou více efektivní, pokud poskytují integrovaný balíček podpor, který začíná odbornou přípravou před založením podniku či před jeho rozšířením.S ohledem na tyto principy lze obecné zásady činnosti definovat jako:- Podpora negrantových nástrojů, jako jsou půjčky, financování podřízeného dluhu zajištěným dluhem, konvertibilní nástroje (mezaninový dluh) a rizikový kapitál (např. počáteční a rizikový kapitál). Granty by měly být využívány na budování a udržování infrastruktur, které usnadňují přístup k financím (např. centra transferů technologie, podnikatelské inkubátory, sítě „business angels”, programy na podporu investic). Je rovněž zapotřebí podporovat záruční a vzájemné záruční mechanismy za účelem usnadnění přístupu MSP k malým úvěrům. V tomto ohledu mohou EIB a EIF poskytnout hodnotný příspěvek.- Rozvoj integrovaného přístupu, který současně podporuje inovaci, její přechod do nové obchodní činnosti a dostupnost rizikového kapitálu.- Vyjít vstříc určitým skupinám jako jsou mladí podnikatelé, podnikatelky nebo příslušníci znevýhodněných skupin.Aby bylo možné malým a středním podnikům poskytnout nutnou podporu, je velmi důležité úzce spolupracovat s EIF vzhledem k odborným znalostem, které během mnoha let nashromáždil, a současně s tím rozvíjet evropský trh rizikového kapitálu. To by mohlo vyžadovat účast na iniciativě JEREMIE.1.3 OBECNÁ ZÁSADA: Vytváření více a lepších pracovních místObnovením lisabonské strategie Evropská rada podpořila jednotný soubor obecných zásad prostřednictvím spojení hlavních směrů hospodářské politiky[41] a evropské strategie zaměstnanosti, čímž integrovala makroekonomické a mikroekonomické politiky a politiky zaměstnanosti pro růst a vytváření více pracovních míst. V souladu s nařízeními o fondech[42] jsou priority strategických obecných zásad Společenství pro soudržnost v oblasti zaměstnanosti a lidských zdrojů totožné s prioritami evropské strategie zaměstnanosti[43] doplněné doporučeními EU v oblasti zaměstnanosti, která poskytují konkrétní priority jednotlivých zemí.Úsilí o plnou zaměstnanost a vyšší produktivitu závisí na celé řadě aktivit, včetně těch již zde zmíněných. Investice do infrastruktury, rozvoje podnikání a výzkumu přinášejí nové pracovní příležitosti, jak v krátkodobém výhledu v důsledku prvotních účinků, tak ve výhledu dlouhodobém v důsledku jejich pozitivního vlivu na konkurenceschopnost. Chceme-li z těchto investic maximalizovat počet pracovních příležitostí a vytvořit stálá pracovní místa vysoké kvality, je třeba dále rozvíjet a zvyšovat lidský kapitál.Co se týče rozvoje lidského kapitálu, prosazují obecné zásady zaměstnanosti následující tři prioritní činnosti pro politiky členských států:- přivést


text: více lidí do zaměstnání a zajistit jejich setrvání v zaměstnání, modernizovat systémy sociální ochrany;- zvýšit přizpůsobivost pracujících a podniků a pružnost trhů práce;- zvýšit investice do lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělávání a kvalifikace.Kromě těchto priorit je nutné věnovat odpovídající pozornost investicím, které mají zvýšit efektivitu veřejné správy, stejně jako investicím do vzdělávacích, sociálních a zdravotních infrastruktur.Politika soudržnosti by se měla soustředit na řešení konkrétních problémů evropské strategie zaměstnanosti v každém členském státě prostřednictvím podpory činností v rámci konvergenčních cílů, cílů pro regionální konkurenceschopnost a cílů zaměstnanosti s ohledem na rozsah činností definovaných v legislativním rámci. Škála způsobilých aktivit a finančních zdrojů, které sem spadají, je rozsáhlejší než v případě předchozího cíle. Aby se dosáhlo významného dopadu, bude třeba pro posledně jmenovaný cíl zdroje Společenství více zaměřit.Programy rozvoje zaměstnanosti a lidských zdrojů by měly zohlednit konkrétní problémy a priority jednotlivých zemí, jak to zdůrazňují doporučení v oblasti zaměstnanosti. Programy spravované na vnitrostátní nebo regionální úrovni by se měly účinně vyrovnat s územními rozdíly a přizpůsobit potřebám v různých oblastech.A konečně jedním z nejviditelnějších aspektů evropské přidané hodnoty v období strukturálních fondů 2000–2006 byla podpora členských států a regionů při výměně zkušeností a vytváření sítí, čímž se přispělo k inovaci. V této souvislosti by zkušenost získaná prostřednictvím iniciativy Společenství EQUAL měla být využívaná prostřednictvím zohledňování zásad, na kterých byla založena – inovace; nadnárodnost; partnerství; zohlednění rovnosti žen a mužů ve všech oblastech.1.3.1 Přivést více lidí do zaměstnání, zajistit jejich setrvání v zaměstnání a modernizovat systémy sociální ochranyRozšíření základny hospodářských činností, zvýšení míry zaměstnanosti a snížení nezaměstnanosti jsou zásadní kroky k udržení hospodářského růstu, k povzbuzení společnosti otevřené sociálnímu začlenění a k boji s chudobou. Zvýšení účasti v zaměstnání je zvláště nezbytné s ohledem na očekávaný pokles počtu obyvatel v produktivním věku. V rámci obecných zásad zaměstnanosti lze obecné zásady pro opatření popsané v tomto bodu definovat jako:- Provádění politik zaměstnanosti zaměřených na dosažení plné zaměstnanosti, zlepšení kvality a produktivity práce a posílení sociální a územní soudržnosti.- Podpora přístupu k práci, který zohledňuje životní cyklus.- Zajištění trhů práce přístupných pro všechny, posílení přitažlivosti práce a zajištění toho, aby se práce vyplatila těm, kdo ji hledají, včetně znevýhodněných a neaktivních osob.- Lepší zohlednění potřeb trhu práce.Opatřením by mělo předcházet stanovení potřeb, například prostřednictvím využití příslušných vnitrostátních a regionálních ukazatelů jako je míra nezaměstnanosti a míra účasti, míra dlouhodobé nezaměstnanosti, počet osob ohrožených chudobou a úroveň příjmů. Pozornost by měla být věnována místní úrovni, kde statistiky na místní úrovni mohou selhat při zachycení vážných rozdílů.Přítomností výkonných a efektivních institucí na trhu práce a zejména služeb zaměstnanosti je možné reagovat na výzvy rychlé hospodářské a sociální restrukturalizace a stárnutí obyvatelstva, což je zásadní pro podporu poskytování podpůrných služeb uchazečům o práci, nezaměstnaným a znevýhodněným občanům, a fungování institucí na trhu práce by mohlo být podporováno ze strukturálních fondů. Tyto instituce budou hrát klíčovou roli v provádění aktivních politik na trhu práce a poskytování služeb na individuálním základě s cílem podpořit profesní a geografickou mobilitu, koordinovat nabídku a poptávku na trhu práce, a to i na místní


text: úrovni. Měly by pomoci předcházet nedostatkům pracovních sil a překážkám na trhu práce a předvídat profesní a kvalifikační požadavky. To by rovněž vedlo k podpoře pozitivního řízení ekonomické migrace. Zásadní je snadný přístup k nabízeným službám a jejich transparentnost. Hlavní roli ve zvyšování profesní a geografické mobility hraje jak na evropské, tak i na vnitrostátní úrovni síť EURES[44].Jednou z důležitých priorit by mělo být posílení aktivních a preventivních opatření na trhu práce, která pomohou překonat překážky spojené se vstupem a setrváním na trhu práce, a podpora mobility uchazečů o práci, znevýhodněných a neaktivních občanů, starších pracovníků a rovněž těch, kteří jsou ohroženi budoucí nezaměstnaností pracovníků, se zvláštním důrazem na pracovníky s nízkou kvalifikací. Opatření by se měla zaměřit na poskytování individuálních služeb, včetně pomoci při hledání práce, odborné přípravy a umístění do zaměstnání, aby se schopnosti uchazečů o zaměstnání a zaměstnanců přizpůsobily potřebám místního trhu práce. Je nutné plně zohlednit možnosti samostatné výdělečné činnosti a zakládání podniků, dovednosti v oblasti informačních a komunikačních technologií a počítačovou gramotnost. Zvláštní pozornost by se měla věnovat:- provádění Evropského paktu mládeže prostřednictvím zjednodušení přístupu k zaměstnání pro mladé lidi a usnadnění přechodu ze školy do práce, s využitím profesního poradenství, pomoci při dokončování studia, přístupu k odpovídající odborné přípravě a učňovskému školství;- provádění Evropského paktu pro rovnost žen a mužů prostřednictvím zohlednění rovnosti žen a mužů ve všech oblastech a zvláštních opatření pro zvýšení účasti žen v zaměstnání, snížení profesní segregace a odstranění rozdílů v platech mužů a žen, včetně předsudků týkajících se rozdílů mezi muži a ženami, a pro podporu pracovního prostředí vstřícného rodinám a rovněž pro sladění pracovního a soukromého života. Usnadnění přístupu k zařízením péče o děti a k pečovatelským službám pro závislé osoby je společně s dodržováním zásady rovnosti mužů a žen v politikách a opatřeních, zvyšováním povědomí a dialogem mezi zúčastněnými stranami také velmi důležité;- zvláštnímu opatření pro posílení přístupu přistěhovalců na trh práce a usnadnění jejich sociálního začlenění prostřednictvím odborné přípravy a schvalování schopností nabytých v zahraničí, individuálního poradenství, jazykového vzdělávání, odpovídající podpory podnikání, zvyšování povědomí mezi podnikateli a migrujícími pracovníky o jejich právech a povinnostech a posílení pravidel proti diskriminaci.Další důležitou prioritou by mělo být zajistit trhy práce, které by podporovaly začleňování osob znevýhodněných a těch, které čelí riziku sociálního vyloučení, jako jsou žáci a studenti, kteří zanechali studia, dlouhodobě nezaměstnaní, příslušníci menšin a lidé zdravotně postižení. To si žádá širší škálu podpor pro vybudování cest k integraci a k boji s diskriminací. Cílem by mělo být:- zvyšovat možnosti jejich zaměstnatelnosti prostřednictvím zapojení do odborného vzdělávání a přípravy, rehabilitace a odpovídajících pobídek a uspořádání na pracovišti, ale i nezbytné sociální podpory a pečovatelských služeb, též prostřednictvím rozvoje sociálního hospodářství;- bojovat proti diskriminaci a podporovat přijímání různorodosti na pracovišti prostřednictvím školení o přijímání různorodosti a osvětových kampaní, do kterých by se plně zapojily místní společenství a podniky.1.3.2 Zvýšit přizpůsobivost pracujících a podniků a pružnost trhů práceVe světle zvyšujícího se tlaku globalizace, která v sobě obsahuje náhlé a neočekávané obchodní otřesy, a neustálého zavádění nových technologií musí Evropa zvýšit


text: svoji schopnost předvídat a aktivovat hospodářské a sociální změny a vyrovnávat se s nimi. V rámci obecných zásad zaměstnanosti, obecné zásady pro opatření popsané v tomto bodu lze definovat jako:- Podpora pružnosti spolu s jistotou zaměstnání a zmírnění segmentace trhu práce, přičemž je třeba plně respektovat úlohu sociálních partnerů.- Zajištění toho, aby se mechanismy pro výpočet mezd a ostatní mzdové náklady vyvíjely příznivě pro zaměstnanost.Je třeba zaměřit se především na opatření, která podpoří investice do lidských zdrojů ze strany podniků, především MSP, a pracovníků prostřednictvím strategií celoživotního vzdělávání a systémů, jež zaměstnance, a to zejména osoby s nízkou kvalifikací a starší pracovníky, vybaví nutnými dovednostmi, aby se přizpůsobili hospodářství založenému na znalostech a prodloužili si svůj pracovní život. Je nutné věnovat pozornost především:- rozvoji strategií a systémů celoživotního vzdělávání včetně mechanismů jako jsou regionální a odvětvové fondy s cílem zvýšit investice podniků a zapojení pracovníků do odborné přípravy;- provádění zmíněných strategií pomocí přispívání do financování programů a činností odborné přípravy. Přednost by měla být dána MSP, včetně usnadnění jejich přístupu k vnějším zdrojům kvalifikace a finančního inženýrství, jako například nástroj JEREMIE a odborná příprava – s důrazem na informační a komunikační technologie a schopnosti řízení. Zvláštní pozornost by se měla věnovat zvýšení účasti pracovníků s nízkou kvalifikací a starších pracovníků na odborné přípravě a rekvalifikaci.Lepší předvídání a pozitivní řízení ekonomické restrukturalizace, zejména v důsledku změn souvisejících s otevíráním obchodu, je v tomto ohledu zvláště důležité. Je třeba uvážit vytvoření monitorovacích systémů, které zahrnou sociální partnery, podniky a místní společenství, za účelem zkoumat socioekonomické změny na vnitrostátní, regionální a místní úrovni a snažit se vymezit budoucí tendence v hospodářství a na trhu práce. Je třeba podpořit zavedení programů, které se soustředí na modernizaci trhů práce a předvídání postupných změn v Unii, zejména v odvětvích jako je zemědělství, textilní, automobilový a báňský průmysl, společně s přijetím aktivních opatření pro posílení hospodářského blahobytu regionů. Je zde rovněž prostor pro zvláštní podpůrné služby v oblasti zaměstnanosti a odborné přípravy pro pracovníky v souvislosti s restrukturalizací podniků a odvětví, například programy rychlé reakce v případě kolektivního propouštění.V neposlední řadě si zaslouží pozornost i rozvoj a šíření znalostí o inovačních a přizpůsobivých formách organizace práce s využitím nových technologií, včetně práce na dálku, zlepšování bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (např. průmyslová bezpečnost), zvýšení produktivity práce a podporování lepšího souladu pracovního a soukromého života. To by mohlo rovněž zahrnout zvyšování povědomí o sociální odpovědnosti podniků, vytváření povědomí o zaměstnaneckých právech, iniciativy na dodržování zákoníku práce, snížení podílu šedé ekonomiky a způsoby, jak přeměnit nehlášenou práci na řádné zaměstnání.Sociální partneři hrají významnou roli při stanovení mechanismů, které zajistí pružnost pracovního trhu. Proto by členské státy měly podpořit účast sociálních partnerů v činnostech v rámci této priority. Dále by v rámci cílů konvergence měla být přidělena příslušná částka ze zdrojů Evropského sociálního fondu (ESF) na budování kapacit, které zahrnou odbornou přípravu, opatření vytváření sítě, posilování sociálního dialogu a činnosti prováděné společně sociálními partnery.1.3.3 Zvýšit investice do lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělávání a dovednostíEvropa potřebuje více investovat do lidského


text: kapitálu. Příliš mnoha lidem se nedaří vstoupit na trh práce či se zde udržet z důvodu nedostatečné kvalifikace, včetně nedostatků v základní gramotnosti a ve znalostech základních početních úkonů, nebo kvůli nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Abychom podpořili přístup k práci pro všechny věkové kategorie a zvýšili úroveň produktivity a kvality práce, musíme více investovat do lidského kapitálu a vyvinout a prosazovat účinné národní strategie celoživotního vzdělávání ve prospěch jednotlivců, podniků, hospodářství i společnosti. V rámci obecných zásad zaměstnanosti lze obecné zásady pro opatření popsané v tomto bodu definovat jako:- Rozšíření a zlepšení investic do lidského kapitálu.- Přizpůsobení systémů vzdělávání a odborné přípravy novým kvalifikačním požadavkům.Reformy v odborné přípravě na trhu práce, které povedou ke vstupu většího množství lidí na trh práce a zvýší přizpůsobivost pracovníků a podniků, je třeba doplnit reformami vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy. V předcházejícím programovém období se v rámci strukturálních fondů značně investovalo do vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy. Při sledování lisabonských cílů v souladu s integrovanými hlavními směry pro růst a zaměstnanost je v dalším programovém období třeba posílit investice do lidského kapitálu. Je zapotřebí zabývat se následujícími všeobecnými prioritami:- zvýšit a zkvalitnit investice do lidského kapitálu včetně rozvoje příslušných pobídek a mechanismů sdílení nákladů pro podniky, orgány veřejné správy a jednotlivce;- podporovat soudržné a komplexní strategie celoživotního vzdělávání se zvláštním důrazem na dovednosti, které jsou zapotřebí v hospodářství založeném na znalostech, včetně podpory spolupráce a zakládání partnerství mezi členskými státy, regiony a městy v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s cílem usnadnit výměnu zkušeností a osvědčených postupů. Zvláštní pozornost by se měla věnovat řešení potřeb znevýhodněných skupin;- podporovat rozvoj a zavádění reforem vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy, s případným využitím společných evropských doporučení a zásad, zejména s cílem zvýšit význam vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce;- posílit vztahy mezi vysokými školami, výzkumnými a technologickými centry a podniky, především prostřednictvím propojení sítí a společných aktivit.V rámci cíle konvergence se musí mnoho členských států a regionů vyrovnávat se zásadními problémy v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. Finanční zdroje by se měly využívat na prosazování reforem, které se zabývají následujícími prioritami:- zajistit odpovídající nabídku atraktivního, dostupného a vysoce kvalitního vzdělání a odborné přípravy na všech úrovních, včetně zlepšení schopností a kvalifikací zaměstnanců, podpořit flexibilní plány vzdělávání a nové možnosti již od školní a předškolní fáze, opatření pro dosažení zásadního snížení počtu žáků, kteří předčasně opouštějí školu, a vyšší míru dokončení vyššího středoškolského vzdělání a lepší přístup k předškolnímu a školnímu vzdělávání;- podporovat modernizaci vysokoškolského vzdělávání a rozvoj lidského potenciálu ve výzkumu a inovaci prostřednictvím postgraduálních studií, další odborné přípravy výzkumných pracovníků a přiváděním více mladých lidí ke studiu vědy a techniky;- podporovat kvalitu a přitažlivost odborného vzdělávání a přípravy, včetně učňovského školství a vzdělávání zaměřeného na podnikání;- případně zajistit větší mobilitu na regionální, vnitrostátní a nadnárodní úrovni a rozvíjet rámce a systémy podpory transparentnosti a uznávání kvalifikací a potvrzení neformálního učení;- investice do infrastruktury v oblasti vzdělávání a odborné přípravy včetně informačních a komunikačních technologií, pokud jsou takové investice nezbytné k


text: provádění reforem a/nebo pokud mohou značně přispět ke zvýšení kvality a účinnosti vzdělávacího systému a systému odborné přípravy.1.3.4 Správní kapacitaV předcházejícím programovém období posílily strukturální fondy prostřednictvím technické pomoci řídící kapacitu členských států a řídících orgánů při provádění předpisů. To bude rovněž platit pro období 2007-2013.Nad rámec řízení strukturálních fondů tvoří efektivní správní kapacita veřejné správy a veřejných služeb, tj. „inteligentní správa“, základní předpoklad hospodářského růstu a zaměstnanosti. Tudíž se v souladu s přepracovanou lisabonskou strategií, která vyzývá k lepším právním předpisům, návrhu politiky a jejímu uskutečňování za účelem vytvoření podmínek pro hospodářský růst a vytváření pracovních míst, budou ze strukturálních fondů podporovat investice do lidského kapitálu ve veřejné správě a službách na všech územních úrovních a do jejich příslušného vybavení informačními a komunikačními technologiemi.Pro země podporované v rámci politiky soudržnosti a regiony spadající pod cíl konvergence to znamená zvýšit produktivitu a kvalitu práce ve veřejném sektoru – především v oblasti hospodářské, oblasti zaměstnanosti, oblasti sociální, vzdělávací, zdravotnické a soudní, a proto je velmi důležité uskutečnit a urychlit reformy, zvýšit produktivitu a růst v širším hospodářství a podporovat sociální a územní soudržnost a udržitelný rozvoj. Strukturální fondy mohou hrát velmi důležitou roli v oblasti navrhování účinné politiky a jejího provádění, což zahrnuje všechny příslušné zúčastněné strany v širokém spektru odvětví.Z tohoto důvodu se země podporované v rámci politiky soudržnosti a regiony spadající pod cíl konvergence vyzývají k budování veřejné správy a veřejných služeb na vnitrostátní, regionální a místní úrovni. Opatření v této oblasti by měla zohlednit konkrétní situaci každého členského státu. Proto jsou členské státy v souladu se zásadou koncentrace vyzvány, aby provedly komplexní analýzu a v rámci ní určily oblasti, které nejvíce potřebují podporu pro správní kapacitu. Investice by se měly soustředit na ty oblasti politik, ve kterých se vyskytují největší překážky socioekonomickému rozvoji, a na klíčové prvky správních reforem.Je třeba, aby členské státy zajistily, že bude odpovídajícím způsobem zohledněna potřeba zvýšit efektivitu a transparentnost ve veřejné správě a potřeba modernizovat veřejné služby. Obecné zásady činnosti v této kapitole jsou tyto:- Podpořily dobré návrhy politik a programů , monitorování, hodnocení a posouzení dopadu prostřednictvím studií, statistiky, odborných konzultací a prognóz, a podněcovaly mezirezortní koordinaci a dialog mezi příslušnými veřejnými a soukromými subjekty;- posilovaly budování kapacit v uskutečňování politik a programů i s ohledem na dokazování trestné činnosti a vymáhání práva, především prostřednictvím mapování potřeb odborné přípravy, přezkumu kariérního rozvoje, hodnocení, postupů sociálního auditu, prosazováním zásad „otevřené vlády“, odborné přípravy vedoucích pracovníků a zaměstnanců a zvláštní podpory klíčovým službám, inspektorátům a socioekonomickým subjektům.1.3.5 Pomoci udržet zdravou pracovní síluVe světle demografické struktury EU, stárnoucí populace a pravděpodobného úbytku pracovní síly v budoucích letech je důležité, aby Unie provedla kroky směřující ke zvýšení počtu zdravých pracovních let jejích pracovníků. Investice do podpory zdraví a prevence nemocí pomůže udržet aktivní účast co největšího počtu pracovníků ve společnosti a tedy i jejich ekonomický příspěvek, což sníží podíl ekonomické závislosti. To má přímý dopad na produktivitu a konkurenceschopnost a rovněž důležité kladné vedlejší účinky na kvalitu života obecně.Mezi evropskými regiony existují velké rozdíly ve zdravotní


text: situaci a přístupu ke zdravotní péči. Proto je pro politiku soudržnosti důležité přispět na zdravotnická zařízení a tím také pomoci ke zvýšení počtu zdravých pracovních let, zejména v méně prosperujících členských státech a regionech. Zlepšení zdraví a prevence v rámci Společenství plní důležitou úlohu při snižování nerovností v oblasti zdraví. Dobrá zdravotní péče znamená vyšší účast na trhu práce, delší pracovní život, vyšší produktivitu a nižší náklady na zdravotní a sociální péči.V rámci politiky soudržnosti je rovněž důležité, zejména v zaostávajících regionech, přispět ke zkvalitnění zařízení dlouhodobé péče a investovat do zlepšení zdravotní infrastruktury, především pokud jejich neexistence či nedostatečný rozvoj představuje zásadní překážku hospodářského vývoje. Členské státy by měly zajistit, aby byla potřeba zvýšení efektivity zdravotnických zařízení řešena prostřednictvím investic do informačních a komunikačních technologií, znalostí a inovace. Obecné zásady činnosti v této kapitole jsou tyto:- Prevence zdravotních rizik s cílem zvýšit úroveň produktivity prostřednictvím kampaní, které poskytují informace o zdraví, zprostředkování transferu znalostí a technologie, zajištění toho, že zdravotnické služby mají potřebné dovednosti, produkty a vybavení, aby mohly předcházet rizikům a minimalizovat případné poškození zdraví.- Vyplňování mezer ve zdravotní infrastruktuře a podpora účinného poskytování služeb v případech, kdy mají vliv na hospodářský rozvoj méně prosperujících členských států a regionů. Tato činnost by měla být založena na pečlivé analýze optimální úrovně poskytování služeb a odpovídajících technologií jako je například telemedicína a potenciál úspory nákladů při využití služeb elektronického zdravotnictví.2. ÚZEMNÍ ROZMĚR POLITIKY SOUDRŽNOSTIJedním ze znaků politiky soudržnosti – na rozdíl od odvětvových politik – je její schopnost přizpůsobit se konkrétním potřebám a rysům určitých zeměpisných problémů a příležitostí. V rámci politiky soudržnosti je zeměpisný aspekt důležitý. Při přípravě programů a vyčleňování zdrojů na hlavní priority by členské státy a regiony tímto specifickým zeměpisným podmínkám měly věnovat zvláštní pozornost.Zohlednění územního rozměru přispěje k vytvoření udržitelných společenství a pomůže zabránit tomu, aby se nerovnoměrným regionálním rozvojem snižoval celkový potenciál růstu. Takový přístup si může vyžádat, aby se řešily specifické problémy a možnosti týkající se městských a venkovských oblastí, a rovněž určitých území, jakými jsou přeshraniční a příhraniční nadnárodní oblasti nebo regiony, které jsou jinak znevýhodněny kvůli jejich ostrovní poloze, odlehlosti (např. nejvzdálenější regiony nebo regiony arktické), řídkému osídlení či horskému charakteru. Možná bude nutné řešit také environmentální a demografické překážky, kterým čelí pobřežní oblasti. Úspěšné provedení opatření na podporu územní soudržnosti si vyžaduje prováděcí mechanismy, které mohou přispět k zajištění rovného zacházení s veškerými územími na základě jejich individuálních schopností jako faktoru konkurenceschopnosti. Dobrá správa věcí veřejných je proto důležitá, aby se úspěšně řešil územní rozměr.V případě budoucí generace programů by podporování územní soudržnosti mělo být součástí úsilí s cílem zajistit, aby celé území Evropy mělo možnost přispět k agendě pro růst a zaměstnanost. Konkrétně to znamená, že územní soudržnosti by se měl připisovat jiný význam v závislosti od dějin, kultury nebo institucionálního systému každého členského státu.Důležitý je také rozvoj účinného partnerství, které do řešení těchto výzev zapojí zúčastněné strany na vnitrostátní, regionální, městské, venkovské a místní úrovni. Úspěch v oblasti územní soudržnosti závisí na komplexní strategii, která vymezí rámec, v


text: němž se uskutečňují jednotlivé cíle a provádějí opatření.Nový legislativní rámec členským státům poskytuje možnost převést odpovědnost na města v případě fondů zaměřených na problémy měst v rámci nových programů. Města by se měla zapojit do celého procesu, aby se výhody partnerství plně využily. Patří sem i odpovědnost za navrhování a provádění delegované části programu.Nový legislativní rámec rovněž umožňuje zvláštní podporu nejvzdálenějším regionům, aby se zohlednily vysoké náklady, které těmto regionům vznikají v důsledků velké vzdálenosti. Zajistit, aby tato podpora přispívala k realizaci strategie programu jako celku, tj. k vytváření udržitelného růstu a zaměstnanosti, bude představovat zvláštní výzvu.2.1 Příspěvek měst k růstu a zaměstnanostiJak je popsáno v oznámení Komise o politice soudržnosti a městech, více než 60 % obyvatelstva Evropské unie žije ve městských oblastech s více než 50 000 obyvateli[45]. Města a metropolitní oblasti obecně jsou sídlem většiny pracovních míst, podniků a institucí vyššího vzdělávání a klíčem k dosažení sociální soudržnosti. Evropská města a metropolitní oblasti mají tendenci přitahovat vysoce kvalifikované pracovníky, čímž se vytváří účinný kruh, který stimuluje inovaci a podnikání a tím zvyšuje atraktivitu novým talentům.Ve městech a metropolitních oblastech se kromě příležitostí soustřeďují také výzvy a je nutné zohlednit konkrétní problémy městských oblastí jako je nezaměstnanost a sociální vyloučení (včetně problému „chudých pracujících“), vysoká a rostoucí míra kriminality a všeobecně se zhoršující kvalita života v chudých městských čtvrtích.Programy se zaměřením na městské oblasti mohou mít různou formu. Za prvé existují činnosti na podporu měst jako motorů regionálního rozvoje. Cílem těchto činností by mělo být zlepšení konkurenceschopnosti, například prostřednictvím slučování do uskupení. Podporované činnosti zahrnují opatření podporující podnikání, inovaci a rozvoj služeb , včetně služeb výrobcům. Rovněž je důležité získat vysoce kvalifikované pracovníky a zajistit jejich setrvání v zaměstnání (pomocí opatření týkajících se přístupnosti, poskytování kulturních služeb atd.).Za druhé existují činnosti na podporu vnitřní soudržnosti v rámci městských oblastí, které usilují o zlepšení situace v krizových čtvrtích. Přináší to nejen přímý prospěch samotným čtvrtím, ale přispívá také ke zmírnění tlaku na předměstí, která se rozrůstají jako následek hledání lepší kvality života.V této souvislosti jsou důležitá opatření na zlepšování fyzického prostředí , asanaci bývalých průmyslových areálů a na zachování a rozvoj historického a kulturních dědictví s možným pozitivním vlivem na rozvoj cestovního ruchu s cílem vybudovat atraktivnější města, v kterých lidé budou chtít žít. Obnova stávajících veřejných prostorů a průmyslových areálů může hrát důležitou roli při vytváření předměstí a při rozrůstání měst, čímž pomůže vytvořit podmínky nezbytné pro udržitelný hospodářský rozvoj. Celkově mohou města zlepšením plánování, navrhování a udržování veřejných prostorů podstatně oslabit faktor trestné činnosti a pomoci při budování atraktivních ulic, parků a otevřených prostorů, které jsou bezpečné. V městských oblastech jsou environmentální, ekonomické a sociální aspekty silně propojené. Městské životní prostředí vysoké kvality přispívá prioritě obnovené lisabonské strategie, jejíž cílem je, aby se Evropa stala atraktivnějším místem pro zaměstnávání, bydlení a investice[46].Za třetí existují opatření na podporu vyrovnanějšího, polycentrického rozvoje prostřednictvím rozvoje městské sítě na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství, včetně propojení mezi hospodářsky nejsilnějšími městy a ostatními městskými oblastmi zahrnujícími malá a středně velká města.


text: To bude vyžadovat přijetí strategických rozhodnutí při určování a posilování růstu pólů a zavedení sítí, které je propojí jak z fyzického (infrastruktura, informační technologie atd.), tak z občanského (akce na podporu spolupráce atd.) hlediska. Vzhledem k tomu, že tyto póly mají širší pole působnosti a zahrnují části venkova ležící v bezprostřední blízkosti, přispívají k udržitelnému a vyrovnanějšímu rozvoji příslušného členského státu a Společenství jako celku. Podobným způsobem poskytují venkovské oblasti služby široké veřejnosti, například ve formě rekreačních možností a vysoce hodnotných krajin. Pozornost by proto měla být věnována propojení mezi venkovskými a městskými oblastmi.Na základě dřívějších zkušeností existuje v rámci opatření v městských oblastech několik hlavních zásad. Za prvé budou mít při dosahování zmíněných cílů důležitou úlohu klíčoví partneři ve městech a místní úřady. Jak je uvedeno výše, mohou členské státy převést odpovědnost za rozvoj měst na města. To je obzvlášť důležité v oblastech, kde má význam územní blízkost, například za účelem vyrovnání se s problémy většinou místní povahy, jako je například sociální vyloučení nebo nedostatečný přístup ke klíčovým službám.Za druhé je příprava střednědobého a dlouhodobého rozvojového plánu udržitelného rozvoje měst předpokladem úspěchu, protože zajistí soudržnost investic a jejich dopadu na kvalitu životního prostředí. To by mělo přispět k zajištění zájmu a účasti soukromého sektoru v procesu městské obnovy. Obecně je vhodný mezioborový či integrovaný přístup. Pro činnosti místní povahy, jako například podpora sociálního začlenění, je nutné, aby se činnosti, které se zaměřují na zlepšení kvality života (včetně životního prostředí a bydlení) nebo na zvýšení úrovně služeb občanům, kombinovaly s činnostmi na podporu vývoje nových aktivit a vytváření pracovních míst s cílem zajistit dlouhodobou udržitelnost příslušných oblastí. Nová iniciativa JESSICA je určená pro podporu a usnadnění rozvoje produktů finančního inženýrství s cílem podpořit projekty začleněné do integrovaných plánů rozvoje měst.Obecně by integrované podpůrné služby a programy měly být zaměřeny na ty skupiny, které potřebují největší pomoc, jako jsou přistěhovalci, mladí lidé a ženy. Všichni občané by měly být podporováni k tomu, aby se účastnili plánování i poskytování služeb.2.2 Podpora hospodářské diverzifikace venkovských oblastí, oblastí rybolovu a oblastí, které trpí přírodním znevýhodněnímPolitika soudržnosti se rovněž významně podílí na podpoře hospodářské obnovy venkovských oblastí a tak doplňuje opatření podporovaná novým fondem pro rozvoj venkova (Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova - EZFRV)[47]. Tento doplňující přístup by měl podpořit restrukturalizaci a diverzifikaci hospodářství ve venkovských oblastech Evropy.Je třeba podporovat součinnost mezi strukturálními politikami, politikami zaměstnanosti a politikami rozvoje venkova. V této souvislosti by členské státy měly zajistit součinnost a soudržnost mezi akcemi financovanými z Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF), Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského rybářského fondu (EFF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EAFRD) na daném území a v dané oblasti činností. Hlavní zásady, pokud jde o „demarkační čáru“ a koordinační mechanismus mezi akcemi podporovanými z různých fondů, musí být stanoveny na úrovni vnitrostátního strategického referenčního rámce/vnitrostátního strategického plánu.Co se týče politiky soudržnosti, měly by akce ve prospěch venkovských oblastí nebo oblastí, které trpí přírodním znevýhodněním, včetně ostrovních oblastí, přispět k vytváření nových příležitostí prostřednictvím diverzifikace hospodářství venkova. To


text: zahrnuje úsilí podpořit poskytování minimální úrovně přístupu ke službám obecného hospodářského zájmu s cílem přilákat podniky a kvalifikované pracovníky a zabránit odcházení lidí z venkova. V této souvislosti je propojení s hlavními vnitrostátními a evropskými sítěmi nutné. Kromě toho by politika soudržnosti měla podporovat vnitřní kapacitu venkovských oblastí, například prostřednictvím pomoci s uváděním výrobku na trh na vnitrostátní a světové úrovni, a podněcovat inovace procesů a výrobků v rámci stávajících hospodářských činností.Dosažení kritického množství pro účinné poskytování služeb – včetně výše zmíněných služeb pro zdravou pracovní sílu – je zásadní výzvou. Zajištění všeobecného přístupu ke všem službám, zejména v řídce osídlených oblastech, lze dosáhnout prostřednictvím investic do pólů rozvoje ve venkovských oblastech (například v malých a středně velkých městech) a rozvojem ekonomických uskupení založených na místních aktivech spojených s využitím nových informačních technologií.Mnoho venkovských oblastí je silně závislých na cestovním ruchu. Tyto regiony potřebují integrovaný přístup zaměřený na kvalitu a spokojenost spotřebitelů a založený na ekonomickém rozměru, sociálním rozměru a rozměru životního prostředí ve vztahu k udržitelnému rozvoji. Akce by měly využít a snažit se zachovat a rozvinout přírodní a kulturní bohatství, což může mít pozitivní vedlejší účinky pro ochranu stanovišť a podporu investice do biologické rozmanitosti. Integrovaný přístup by měl především směřovat k tomu, aby měl pozitivní dopad na odvětví cestovního ruchu, místní hospodářství, osoby pracující v cestovním ruchu, návštěvníky a místní obyvatelstvo a také na přírodní a kulturní dědictví.S ohledem na odvětví rybolovu je ekonomická restrukturalizace pobřežních oblastí závislých na rybolovu a menších ostrovů často ze zeměpisných důvodů zásadní výzvou a politika soudržnosti může hrát důležitou roli jako doplněk k akcím podporovaným Evropským rybářským fondem (ERF).2.3 SpolupráceTři výše uvedené priority by měla doplňovat opatření na podporu přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce, včetně námořní spolupráce. V důsledku toho by měla užší spolupráce mezi regiony EU přispět k urychlení hospodářského rozvoje a k dosažení vyššího růstu. Národní hranice často tvoří překážky rozvoji evropského území jako celku a mohou omezit jeho potenciál plné konkurenceschopnosti. V přeshraničních a nadnárodních souvislostech představuje doprava, vodohospodářství a ochrana životního prostředí jasné příklady problémů, které si vyžadují cílený a integrovaný přístup překračující národní hranice. Pokud jde o provádění členské státy si mohou přát přezkoumat možnost vytvořit evropské sdružení pro územní spolupráci, které by mělo úlohu řídícího orgánu pro některé programy spolupráce.2.4 Přeshraniční spolupráceCílem přeshraniční spolupráce v Evropě je integrovat oblasti rozdělené národními hranicemi, které čelí společným problémům vyžadujícím společná řešení. Všechny příhraniční regiony Unie se potýkají s takovými problémy, které jsou výsledkem rozdrobenosti trhů pracovních sil a kapitálu, infrastruktury sítí, fiskálních kapacit a institucí.Přestože by programy spolupráce měly být přizpůsobeny konkrétní situaci, ve které se jednotlivé příhraniční regiony nacházejí, je důležité vyvinout úsilí, aby se pomoc soustředila na hlavní priority pro podporu růstu a vytváření pracovních míst.Všeobecně použitelná doporučení pro budoucí přeshraniční spolupráci nejsou vždy v důsledku velké různorodosti situací relevantní. Užitečný výchozí bod tvoří s ohledem na překážky způsobené hranicemi i zlepšení stávající dopravní a komunikační infrastruktury a v případě potřeby i vytvoření nových spojů. To jsou předpoklady pro vytvoření a rozvoj přeshraničních kontaktů.Přeshraniční spolupráce


text: by se měla zaměřit na posílení konkurenceschopnosti příhraničních regionů. Kromě toho by měla přispět k hospodářské a sociální integraci, především pokud existují na kterékoliv straně velké ekonomické nerovnosti. Akce zahrnují podporu transferů znalostí a know-how, rozvoj přeshraničních obchodních činností, přeshraniční vzdělávání/odbornou praxi a zdravotnický potenciál a integraci přeshraničního trhu práce a společné řízení v situaci hrozby poškození životního prostředí a při společných hrozbách. Kde jsou již základní podmínky pro přeshraniční spolupráci splněny, měla by se politika soudržnosti soustředit na pomoc při akcích, které přeshraničním činnostem přinášejí přidanou hodnotu: například zvyšování konkurenceschopnosti prostřednictvím inovace, výzkumu a vývoje; propojení nehmotných sítí (služeb) a fyzických sítí (doprava) s cílem posílit přeshraniční identitu jako charakteristický znak evropského občanství; podpora integrace přeshraničního trhu práce; přeshraniční vodohospodářství a ochrana před povodněmi; společné řízení přírodních a technologických rizik.Je nutné věnovat zvláštní pozornost výzvám a příležitostem poskytovaným měnícími se vnějšími hranicemi Unie po rozšíření. Zde existuje potřeba podpořit soudržné přeshraniční akce, které povzbudí hospodářské činnosti na obou stranách, a odstranit překážky rozvoje. Za tímto účelem je nutné, aby politika soudržnosti, nový Evropský nástroj sousedství a partnerství a případně nástroj předvstupní pomoci vytvořily pro tyto akce soudržný rámec.2.5 Nadnárodní spolupráceV nadnárodních oblastech je zapotřebí zvýšit hospodářskou a sociální integraci a soudržnost. Programy nadnárodní spolupráce se věnují zvýšení spolupráce mezi členskými státy v záležitostech strategického významu.Proto je nutné podporu směrovat k akcím, které usilují o zlepšení jak fyzického propojení území (tj. investice do udržitelné dopravy), tak i nehmotných spojů (sítě, výměny mezi regiony a mezi zúčastněnými stranami).Mezi plánované akce lze zařadit vytvoření evropských dopravních koridorů (zejména přeshraničních úseků) pro předcházení přírodním nebezpečím, vodní hospodářství na úrovni povodí, integrovanou námořní spolupráci a inovační sítě v oblasti výzkumu a vývoje.Mapa stávajících oblastí nadnárodní spolupráce byla upravena s cílem zajistit, že vytvoří podmínky pro provádění základních strukturálních opatření. Byly vymezeny s ohledem na uzemní celistvost a funkční kritéria zeměpisné povahy, například oblasti sdílející stejné povodí či pobřežní oblast, náležící ke stejné horské oblasti nebo místa, které křižuje hlavní dopravní koridor. Další kritéria jako například historie nebo institucionální struktury, nebo stávající spolupráce či úmluvy jsou rovněž relevantní.2.6 Meziregionální spolupráceProgramy meziregionální spolupráce by se měly zaměřit na obnovenou lisabonskou strategii: posílení inovace, MSP a podnikání, ochrany životního prostředí a prevence rizik. Mimo to bude podporována i výměna zkušeností a osvědčených postupů ohledně rozvoje měst, modernizace služeb veřejného sektoru (např. využívání informačních a komunikačních technologií ve zdravotnictví a veřejné správě), provádění programů spolupráce, studií a sběru údajů. Meziregionální spolupráce bude rovněž podporována v rámci programů konvergence a programů pro regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost. Kromě toho bude podněcována i výměna zkušeností a osvědčených postupů ohledně rozvoje měst, sociálního začlenění, vztahů mezi městskými a venkovskými oblastmi a provádění programů spolupráce.[1] Závěry předsednictví, Evropská rada, březen 2005.[2] „Strategie růstu a zaměstnanosti a reforma evropské politiky soudržnosti - Čtvrtá zpráva o pokroku v oblasti soudržnosti“. KOM (2006) 281, 12.6.2006.[3] Článek 158 Smlouvy stanoví, že za účelem posilování hospodářské a sociální soudržnosti se Společenství zaměří na snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a na snížení zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů nebo


text: ostrovů, včetně venkovských oblastí.[4] V souladu s göteborgskou strategií, kterou přijala Evropská rada v roce 2001 a která byla aktualizována na zasedání Evropské rady v červnu 2006.[5] „Hospodářství EU: hodnocení v roce 2004“. KOM (2004) 723, 26.10.2004.[6] Sdělení jarnímu zasedání Evropské rady „Společně k růstu a zaměstnanosti - Nový začátek lisabonské strategie“. KOM(2005) 24, 2.2.2005.[7] Závěry předsednictví, Evropská rada, březen 2005.[8] Závěry předsednictví, Evropská rada, březen 2005.[9] KOM(2006) 30 ze dne 25.1.2006.[10] Viz třetí zpráva o soudržnosti, s. 149.[11] „Partnerství veřejného a soukromého sektoru a právo Společenství o zadávání veřejných zakázek a koncesích“. KOM (2005) 569 v konečném znění, 5.11.2005.[12] Sdělení jarnímu zasedání Evropské rady „Společně k růstu a zaměstnanosti - Nový začátek lisabonské strategie“. KOM (2005) 24, 2.2.2005.[13] „Evropská dopravní politika v roce 2010: čas rozhodnout“. KOM(2001) 370.[14] „Evropa v pohybu. Udržitelná mobilita pro náš kontinent“. KOM (2006) 314, 22.6.2006.[15] Úř. věst. L 167, 30.4.2004, s. 1.[16] „Investovat do výzkumu: akční plán pro Evropu”. KOM (2003) 226, 30.4.2003.[17] „Náklady plynoucí z neuskutečnění Lisabonu”, SEK (2005) 385, 15.3.2005.[18] SEK(2004) 1475.[19] KOM(2005) 229.[20] Úř. věst. L 205, 12.7.2005, s. 21.[21] Článek [2] nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. [...] o Evropském sociálním fondu, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1784/1999. Úř. věst. L ..., ..., s.[22] KOM(2005) 141 ze dne 12.4.2005.[23] EURES, zřízený v roce 1993, je kooperační síť mezi Evropskou komisí a veřejnými službami zaměstnanosti států EHP (členské státy EU spolu s Norskem, Islandem a Lichtenštejnskem) a jinými partnerskými organizacemi.[24] Sdělení Radě a Evropskému parlamentu „Politika soudržnosti a města: přínos měst k růstu a zaměstnanosti v regionech“. KOM (2006) [...], 12.7.2006.[25] Tematická strategie pro městské životní prostředí. KOM(2005) 718 v konečném znění[26] Nařízení Rady (ES) č. 1685/2005 ze dne 20. září 2005. Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1.[27] Úř. věst. L ..., datum, s.[28] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[29] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[30] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[31] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[32] Úř. věst.[33] Sdělení jarnímu zasedání Evropské rady „Společně k růstu a zaměstnanosti - Nový začátek lisabonské strategie“. KOM (2005) 24, 2.2.2005.[34] „Evropská dopravní politika v roce 2010: čas rozhodnout“. KOM(2001) 370.[35] „Evropa v pohybu. Udržitelná mobilita pro náš kontinent“. KOM (2006) 314, 22.6.2006.[36] Úř. věst. L 167, 30.4.2004, s. 1.[37] „Investovat do výzkumu: akční plán pro Evropu”. KOM (2003) 226, 30.4.2003.[38] „Náklady plynoucí z neuskutečnění Lisabonu”, SEK (2005) 385, 15.3.2005.[39] SEK(2004) 1475.[40] KOM(2005) 229.[41] Úř. věst. L 205, 6.8.2005, s. 21.[42] Článek 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. [...] o Evropském sociálním fondu, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1784/1999. Úř. věst. L ..., ... , s.[43] KOM(2005) 141 ze dne 12.4.2005.[44] EURES, zřízený v roce 1993, je kooperační síť mezi Evropskou komisí a veřejnými službami zaměstnanosti států EHP (členské státy EU spolu s Norskem, Islandem a Lichtenštejnskem) a jinými partnerskými organizacemi.[45] Sdělení Radě a Evropskému parlamentu „Politika soudržnosti a města: přínos měst k růstu a zaměstnanosti v regionech“. KOM (2006) [...]. 12.7.2006.[46] Tematická strategie pro městské životní prostředí. KOM(2005) 718 v konečném znění[47]


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 22.1.2021
 COM(2021) 24 final
 2021/0011(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Správním výboru Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR k návrhu změn úmluvy
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat ve Správním výboru zřízeném podle Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR
 1
 (dále jen „Úmluva TIR“) v souvislosti s plánovaným přijetím několika změn Úmluvy TIR.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Celní úmluva o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR
 Účelem Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR ze dne 14. listopadu 1975 („Úmluva TIR“) je usnadnit mezinárodní přepravu zboží z celních úřadů odeslání do celních úřadů určení a přes tolik zemí, kolik je potřeba. Dohoda vstoupila v platnost v roce 1978. K listopadu 2020 podepsalo úmluvu 76 smluvních stran, konkrétně 75 států a Evropská unie.
 Evropská unie je smluvní stranou Úmluvy TIR
 2
 od 20. června 1983 a smluvními stranami této úmluvy jsou všechny členské státy.
 2.2.Správní výbor
 Správní výbor jedná v rámci Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR. Jeho úlohou je zvažovat a přijímat změny Úmluvy TIR. O návrzích se hlasuje a každý stát, který je smluvní stranou a je zastoupen na zasedání Správního výboru, má jeden hlas. Výlučnou pravomoc v oblasti cel, která se řídí Úmluvou TIR, má Unie. Unie jakožto celní a hospodářská unie však nemá v souladu s čl. 52 odst. 3 Úmluvy TIR žádná vlastní hlasovací práva kromě práv svých členských států. Všechny členské státy jsou smluvními stranami s hlasovacími právy.
 Změny Úmluvy TIR se přijímají dvoutřetinovou většinou přítomných a hlasujících stran. Výbor je usnášeníschopný a může přijímat rozhodnutí, pokud je přítomna nejméně jedna třetina států, jež jsou stranami úmluvy.
 2.3.Zamýšlený akt Správního výboru
 Na svém 74. zasedání v únoru 2021 má Správní výbor přijmout rozhodnutí ohledně přijetí pozměňovacích návrhů k Celní úmluvě o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (dále jen „zamýšlený akt“).
 Účelem zamýšleného aktu je přizpůsobit vzor karnetu TIR zvýšení počtu celních úřadů odeslání a/nebo určení, které se mohou zapojit do přepravní operace TIR.
 Zamýšlený akt se stane pro smluvní strany závazným v souladu s články 59 a 60 Úmluvy TIR.
 Článek 59 se týká změn hlavního textu Úmluvy TIR a stanoví: „S výhradou ustanovení článku 60 každý pozměňovací návrh oznámený podle ustanovení předchozího odstavce vstoupí v platnost pro všechny smluvní strany tři měsíce po uplynutí dvanácti měsíců ode dne, kdy oznámení bylo učiněno, jestliže během této doby žádný stát, který je smluvní stranou, neoznámil generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, že proti podanému pozměňovacímu návrhu vznáší námitku. Jestliže proti podanému pozměňovacímu návrhu byla podle ustanovení odstavce 3 tohoto článku oznámena námitka, považuje se pozměňovací návrh za nepřijatý a nemá žádný účinek.“
 Článek 60 se týká změn příloh Úmluvy TIR a stanoví: „Každý podaný pozměňovací návrh k přílohám 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 a 10, který byl posouzen podle ustanovení odstavců 1


text:
a 2 článku 59, vstoupí v platnost dnem, který stanoví Správní výbor při jeho přijetí, jestliže k dřívějšímu dni, který Správní výbor zároveň stanoví, pětina států nebo pět států, které jsou smluvními stranami, podle toho, který počet je menší, neoznámí generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, že proti pozměňovacímu návrhu vznášejí námitky. Dny uvedené v tomto odstavci stanoví Správní výbor dvoutřetinovou většinou přítomných a hlasujících členů.“
 Postoj, který má být zaujat jménem Unie:
 Unie podporuje návrh na změnu přílohy 1 Úmluvy TIR a aktualizaci vzorů úpravy karnetu TIR, neboť je v souladu s dříve přijatými změnami článku 18, které zvýšily maximální počet celních úřadů, které mohou být během přepravy TIR použity.
 Jak navrhuje Evropská komise, podrobně bude aktualizována verze 1 i 2 vzoru úpravy karnetů TIR
 3
 . Verze 1 je standardní verzí karnetu TIR, která se v současné době používá v praxi, a verze 2 je karnet TIR s označením Tabák/alkohol, který se prozatím nepoužívá. V zájmu jednotnosti, a aby se předešlo dalším změnám v budoucnosti, je nezbytné oba vzory upravit současně. Nové vzory budou připojeny k návrhu rozhodnutí Rady.
 Tyto změny budou mít pozitivní dopad v praxi, neboť hospodářským subjektům umožní využívat větší flexibilitu při výběru celních úřadů odeslání a určení.
 Jedná se o příznivý vývoj, který zvýší přitažlivost Úmluvy TIR. Evropská unie tuto iniciativu, která může usnadnit používání mezinárodního tranzitního režimu, podporuje.
 3.Právní základ
 3.1.Procesněprávní základ
 3.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 4
 .
 3.1.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě
 Správní výbor je orgán zřízený dohodou, konkrétně Celní úmluvou o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR.
 Akt, který má Správní výbor přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazným podle mezinárodního práva v souladu s články 59 a 60 Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 3.2.Hmotněprávní základ
 3.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Má-li plánovaný akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 3.2.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky.


text:
Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU.
 3.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Vzhledem k tomu, že akt Správního výboru změní Celní úmluvu o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR a její přílohy, je vhodné jej po přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2021/0011 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Správním výboru Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR k návrhu změn úmluvy
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Celní úmluva o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR ze dne 14. listopadu 1975 (dále jen „Úmluva TIR“) byla jménem Evropského hospodářského společenství schválena nařízením Rady (EHS) č. 2112/78
 5
 a vstoupila ve Společenství v platnost dne 20. června 1983
 6
 .
 (2)Konsolidované znění Úmluvy TIR bylo zveřejněno jako příloha rozhodnutí Rady 2009/477/ES, podle kterého má Komise zveřejňovat budoucí změny Úmluvy TIR v Úředním věstníku Evropské unie s uvedením data jejich vstupu v platnost.
 (3)Podle článků 59 a 60 Úmluvy TIR může Správní výbor Úmluvy TIR (dále jen „Správní výbor“) přijmout změny Úmluvy TIR a jejích příloh dvoutřetinovou většinou přítomných a hlasujících smluvních stran.
 (4)Správní výbor má během svého 74. zasedání ve dnech 9.–12. února 2021 nebo během dalšího zasedání přijmout několik změn příloh Úmluvy TIR.
 (5)Je vhodné stanovit postoj, který má být ve Správním výboru jménem Unie zaujat, neboť změny budou pro Unii závazné.
 (6)S cílem zohlednit dříve přijatou změnu článku 18 Úmluvy TIR, která zvýšila počet celních úřadů, které mohou být zapojeny do operace TIR, je nezbytné změnit přílohu 1 Úmluvy TIR a aktualizovat úpravu verzí 1 a 2 vzorů karnetu TIR.
 (7)Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Správním výboru, by proto měl vycházet z návrhu změn připojených k tomuto rozhodnutí. Tím není dotčena možnost, která existuje pro méně významné drobné změny návrhů změn, jež mohou schválit zástupci Unie ve Správním výboru Úmluvy TIR bez dalšího rozhodnutí Rady,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Unie zaujat na 74. zasedání, nebo na jednom z následujících zasedání Správního výboru pro Celní úmluvu o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR („Úmluva TIR“), vychází z návrhů změn připojených k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Postoj uvedený v článku 1 vyjádří Komise. Členské státy Unie při formálním hlasování ve Správním výboru Úmluvy TIR vyjádří postoj Unie jednajíce společně v zájmu Unie.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům a Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Zkratka TIR znamená „Transports Internationaux Routiers“ neboli mezinárodní silniční doprava.
 (2)
 Nařízení Rady (EHS) č. 2112/78 ze dne 25. července 1978 o uzavření Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží v rámci karnetů TIR (Úmluva TIR) ze dne


text:
14. listopadu 1975, Ženeva (Úř. věst. L 252, 14.9.1978, s. 1).
 (3)
 V příloze tohoto návrhu je k dispozici nová úprava karnetu TIR: v případě, že se nezobrazují v aplikaci Legiswrite, proveďte kontroly nástrojem DQC.
 (4)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (5)
 Nařízení Rady (EHS) č. 2112/78 ze dne 25. července 1978 o uzavření Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží v rámci karnetů TIR (Úmluva TIR) ze dne 14. listopadu 1975, Ženeva (Úř. věst. L 252, 14.9.1978, s. 1).
 (6)
 Úř. věst. L 31, 2.2.1983, s. 13.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 22.1.2021
 COM(2021) 24 final
 PŘÍLOHA
 NÁVRHU ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Správním výboru Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR k návrhu změn úmluvy
 PŘÍLOHA
 Příloha 1, VERZE 1, strana 2 obálky: Vzor karnetu TIR, bod 5 „règles relatives à l’utilisation du carnet TIR“ (návodu k použití karnetu TIR)
 Slovo quatre (čtyři) nahradit slovem huit (osm)
 Příloha 1, VERZE 1, strana 3 obálky: Vzor verze 1 karnetu TIR, bod 5 „rules regarding the use of the TIR Carnet“ (návodu k použití karnetu TIR)
 Slovo four (čtyři) nahradit slovem eight (osm)
 Příloha 1, VERZE 1, strana 5 (bílá) vzoru karnetu TIR, Voucher č. 1
 Stávající voucher č. 1 nahradit:
 1
 Příloha 1, VERZE 1, strana 6 (zelená) vzoru karnetu TIR verze 1, Voucher č. 2
 Stávající voucher č. 2 nahradit
 2
 :
 Příloha 1, VERZE 2, strana 2 obálky: Vzor karnetu TIR, bod 5 „règles relatives à l’utilisation du carnet TIR“ (návodu k použití karnetu TIR)
 Slovo quatre (čtyři) nahradit slovem huit (osm)
 Příloha 1, VERZE 2, strana 3 obálky: Vzor verze 1 karnetu TIR, bod 5 „rules regarding the use of the TIR Carnet“ (návodu k použití karnetu TIR)
 Slovo four (čtyři) nahradit slovem eight (osm)
 Příloha 1, VERZE 2, strana 12 (bílá) vzoru karnetu TIR, Voucher č. 1
 Stávající voucher č. 1 nahradit
 3
 :
 Příloha 1, VERZE 2, strana 13 (zelená) vzoru karnetu TIR, Voucher č. 2
 Stávající voucher č. 2 nahradit
 4
 :
 (1)
 Viz strana 3 tohoto dokumentu.
 (2)
 Viz strana 4 tohoto dokumentu.
 (3)
 Viz strana 5 tohoto dokumentu.
 (4)
 Viz strana 6 tohoto dokumentu.


text:
 |
 52014PC0448
 Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se v důsledku přistoupení Chorvatska k Evropské unii mění nařízení Rady (ES) č. 1340/2008 ze dne 8. prosince 2008 o obchodu s některými výrobky z oceli mezi Evropským společenstvím a Republikou Kazachstán /* COM/2014/0448 final - 2014/0207 (NLE) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 V čl. 17 odst. 1 Dohody o partnerství a
 spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a
 Republikou Kazachstán se stanoví, že obchod s některými výrobky z oceli má
 být předmětem zvláštní dohody o množstevních ujednáních.
 Platnost dvoustranné Dohody mezi Evropským
 společenstvím a vládou Republiky Kazachstán o obchodu s některými
 výrobky z oceli, která byla uzavřena dne 19. července 2005,
 skončila dne 31. prosince 2006. Od roku 2007 podléhal obchod s
 některými výrobky z oceli mezi Evropským společenstvím a Kazachstánem
 autonomním opatřením stanoveným nařízením Rady (ES) č. 1870/2006
 a nařízením Rady (ES) č. 1531/2007. Do podepsání a vstupu nové dohody
 v platnost nebo do přistoupení Kazachstánu ke Světové obchodní
 organizaci (WTO) byly nařízením Rady (ES) č. 1340/2008 stanoveny
 množstevní limity platné od roku 2009. Toto nařízení navíc upravuje postup
 pro správu tohoto režimu, podle něhož příslušné orgány členských
 států nevydají dovozní licence, dokud od Komise neobdrží potvrzení o tom,
 že příslušné množství je v rámci množstevního limitu stále ještě k
 dispozici.
 Dne 1. července 2013 se Chorvatsko stalo
 členským státem EU. Tento návrh upravuje nařízení tak, aby bylo
 zohledněno přistoupení Chorvatska k EU.
 Tento návrh nepředpokládá žádné
 změny stávajících úrovní kvót. Podle údajů chorvatského státního
 úřadu pro obchodní politiku neproběhl během posledních tří
 let z Kazachstánu do Chorvatska žádný vývoz výrobků z oceli, který by
 spadal do oblasti působnosti nařízení. Stávající kvóta navíc nebyla
 využita. V roce 2012 bylo využito 0 % kvóty a v roce 2013 rovněž
 0 % kvóty.
 2. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 V článku 50 aktu o přistoupení
 Chorvatska je uvedeno, že jestliže akty orgánů přijaté před
 přistoupením vyžadují v důsledku přistoupení úpravy a jestliže
 tyto nezbytné úpravy nejsou stanoveny tímto aktem ani jeho přílohami,
 přijme akty nezbytné k tomuto účelu Rada na návrh Komise
 kvalifikovanou většinou. Jsou-li tyto akty přijaty po
 přistoupení, mohou být použitelné ode dne přistoupení.
 Předpokládané změny nařízení
 souvisí přímo a výhradně s přístupem Chorvatska k Evropské unii,
 proto je jako jediný právní základ použit článek 50 aktu o
 přistoupení.
 Předpokládané změny spočívají
 ve:
 1) změně článku 9
 odst. 6 přidáním dvou písmen „HR“ označujících Chorvatsko jako
 členský stát, který je zamýšleným místem určení ve standardizovaném
 pořadovém čísle připojeném ke každé vývozní licenci nebo
 rovnocennému dokladu a
 2) změně přílohy
 IV přidáním vnitrostátního orgánu Chorvatska do seznamu příslušných
 vnitrostátních orgánů odpovědných za provedení nařízení Rady
 (ES) č. 1340/2008.
 3. ROZPOČTOVÉ
 DŮSLEDKY
 Žádné rozpočtové důsledky se
 nepředpokládají.
 2014/0207 (NLE)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY,
 kterým se v důsledku přistoupení
 Chorvatska k Evropské unii mění nařízení Rady (ES) č. 1340/2008
 ze dne 8. prosince 2008 o obchodu s některými výrobky z oceli
 mezi Evropským společenstvím a Republikou Kazachstán
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie,
 s ohledem na akt o přistoupení


text:
Chorvatska, a zejména na článek 50 uvedeného aktu,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) V článku 50 aktu o
 přistoupení Chorvatska se stanoví, že u právních aktů orgánů,
 které zůstávají v platnosti po dni 1. července 2013 a
 musejí být upraveny v důsledku přistoupení, ale jejich
 nezbytné úpravy nejsou stanoveny aktem o přistoupení ani jeho
 přílohami, přijme tyto nezbytné akty Rada.
 (2) Nařízení Rady (ES)
 č. 1340/2008 ze dne 8. prosince 2008 o obchodu s některými
 výrobky z oceli mezi Evropským společenstvím a Republikou Kazachstán[1] bylo přijato
 před vstupem Chorvatska, a vyžaduje v důsledku tohoto
 přistoupení úpravu, přičemž tato úprava nebyla stanovena aktem o
 přistoupení ani jeho přílohami.
 (3) Proto je vhodné přidat
 dvě písmena označující Chorvatsko jako členský stát, který je
 zamýšleným místem určení, ve standardizovaném pořadovém čísle
 připojeném ke každém vývozní licenci nebo rovnocennému dokladu a přidat
 vnitrostátní orgán Chorvatska do seznamu příslušných vnitrostátních
 orgánů odpovědných za provedení nařízení Rady (ES) č.
 1340/2008.
 (4) Aby nebyl ovlivněn
 obchod s výrobky z oceli podle nařízení Rady (ES) č. 1340/2008, je
 nutná zpětná působnost.
 (5) Nařízení (ES) č.
 1340/2008 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
 PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Nařízení (ES) č. 1340/2008 se
 mění takto:
 1) V článku 9 se odstavec 6
 nahrazuje tímto:
 „6. Toto pořadové číslo se skládá z
 těchto prvků:
 –
 dvou písmen označujících zemi vývozu:
 KZ = Republika Kazachstán,
 –
 dvou písmen označujících členský stát,
 který je zamýšleným místem určení:
 BE = Belgie
 BG = Bulharsko
 CZ = Česká republika
 DK = Dánsko
 DE = Německo
 EE = Estonsko
 IE = Irsko
 GR = Řecko
 ES = Španělsko
 FR = Francie
 HR - Chorvatsko
 IT = Itálie
 CY = Kypr
 LV = Lotyšsko
 LT = Litva
 LU = Lucembursko
 HU = Maďarsko
 MT = Malta
 NL = Nizozemsko
 AT = Rakousko
 PL = Polsko
 PT = Portugalsko
 RO = Rumunsko
 SI = Slovinsko
 SK = Slovensko
 FI = Finsko
 SE = Švédsko
 GB = Spojené království,
 –
 jednomístného čísla označujícího kvótový rok,
 které odpovídá poslednímu číslu příslušného roku, např. „9“ pro
 rok 2009,
 –
 dvoumístného čísla identifikujícího vydávající
 orgán ve vyvážející zemi,
 –
 pětimístného čísla jdoucího postupně
 od 00 001 do 99 999 přiděleného konkrétnímu členskému státu
 určení.“
 2) Příloha IV nařízení (ES)
 č. 1340/2008 se nahrazuje zněním přílohy tohoto nařízení.
 Článek 2
 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním
 dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne 1. července 2013.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za
 Radu
 předseda
 [1] Nařízení Rady (ES) č. 1340/2008 ze dne
 8. prosince 2008 o obchodu s některými výrobky z oceli mezi
 Evropským společenstvím a Republikou Kazachstán (Úř. věst. L 348,
 24.12.2008, s. 1).
 PŘÍLOHA
 „Příloha
 IV
 СПИСЪК
 НА
 КОМПЕТЕНТНИТЕ
 НАЦИОНАЛНИ
 ОРГАНИ
 LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES
 COMPETENTES
 SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH
 ORGÁNŮ
 LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER
 LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER
 MITGLIEDSTAATEN
 PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI
 ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ
 ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ
 ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ
 ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ
 LIST OF THE


text:
COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES
 LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES
 POPIS NADLEZNIH NACIONALNIH TIJELA
 ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI
 VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS
 ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ
 INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS
 AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA
 LISTA TAL-AWTORITAJIET NAZZJONALI KOMPETENTI
 LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES
 WYKAZ WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH
 LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES
 LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE
 COMPETENTE
 ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV
 SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV
 LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA
 VIRANOMAISISTA
 FÖRTECKNING ÖVER
 BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER
 BELGIQUE/BELGIË
 Service public fédéral de l'économie, des PME,
 des classes moyennes et de l'énergie
 Direction générale du potentiel économique
 Service des licences
 Rue de Louvain 44
 B-1000 Bruxelles
 Fax (32-2) 277 50 63
 Federale Overheidsdienst Economie, KMO,
 Middenstand & Energie
 Algemene Directie Economisch Potentieel
 Dienst Vergunningen
 Leuvenseweg 44
 B-1000 Brussel
 Fax (32-2) 277 50
 63
 DANMARK
 Erhvervs- og Byggestyrelsen
 Økonomi- og Erhvervsministeriet
 Langelinie Allé 17
 DK-2100 København Ø
 Fax: (45) 35 46
 60 01
 DEUTSCHLAND
 Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle,
 (BAFA)
 Frankfurter Straße 29—35
 D-65760 Eschborn 1
 Fax: (49) 6196 90
 88 00
 БЪЛГАРИЯ
 Министерство
 на
 икономиката
 и енергетиката
 дирекция
 "Регистриране,
 лицензиране
 и контрол"
 ул.
 "Славянска"
 No 8
 1052 София
 Факс: (359-2) 981 50
 41
 Fax (359-2) 980
 47 10
 ČESKÁ REPUBLIKA
 Ministerstvo průmyslu a obchodu
 Licenční správa
 Na Františku 32
 CZ-110 15 Praha 1
 Fax: (420) 224 21
 21 33
 FRANCE
 Ministère de l'économie, des finances et de
 l'industrie
 Direction générale des entreprises
 Sous-direction des biens de consommation
 Bureau textile-importations
 Le Bervil
 12, rue Villiot
 F-75572 Paris Cedex 12
 Fax (33) 153 44
 91 81
 REPUBLIKA HRVATSKA
 Ministarstvo vanjskih i europskih poslova
 Trg N. Š. Zrinskog 7-8,
 10000 Zagreb
 Tel: (385) 1 6444626
 Fax: (385) 1
 6444601
 ITALIA
 Ministero dello Sviluppo Economico
 Direzione Generale per la Politica Commerciale
 DIV. III
 Viale America, 341
 I-00144 Roma
 Tel. (39) 06 59 64 24 71/59 64 22 79
 Fax (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36
 E-mail:
 polcom3@mincomes.it
 EESTI
 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
 Harju 11
 EE-15072 Tallinn
 Faks: +372 631
 3660
 IRELAND
 Department of Enterprise, Trade and Employment
 Import/Export Licensing, Block C
 Earlsfort Centre
 Hatch Street
 IE-Dublin 2
 Fax: +353-1-631
 25 62
 ΕΛΛΑΣ
 Υπουργείο
 Οικονομίας &
 Οικονομικών
 Γενική
 Διεύθυνση
 Διεθνούς
 Οικονομικής
 Πολιτικής
 Διεύθυνση
 Καθεστώτων
 Εισαγωγών-Εξαγωγών,
 Εμπορικής
 Άμυνας
 Κορνάρου
 1
 GR-105 63 Αθήνα
 Φαξ
 (30-210) 328 60 94
 ESPAÑA
 Ministerio de Industria, Turismo y Comercio
 Secretaría General de Comercio Exterior
 Subdirección General de Comercio Exterior de
 Productos Industriales
 Paseo de la Castellana 162
 E-28046 Madrid
 Fax: +34-91 349
 38 31
 ΚΥΠΡΟΣ
 Υπουργείο
 Εμπορίου,
 Βιομηχανίας
 και Τουρισμού
 Υπηρεσία
 Εμπορίου
 Μονάδα
 Έκδοσης Αδειών
 Εισαγωγής/Εξαγωγής
 Οδός
 Ανδρέα
 Αραούζου Αρ. 6
 CY-1421
 Λευκωσία
 Φαξ
 (357) 22 37 51 20
 LATVIJA
 Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija
 Brīvības iela 55
 LV-1519 Rīga
 Fakss: +371-728
 08 82
 LIETUVA
 Lietuvos Respublikos ūkio ministerija
 Prekybos departamentas
 Gedimino pr. 38/2
 LT-01104 Vilnius
 Faks. +370-5-26
 23 974
 LUXEMBOURG
 Ministère de l’économie et du commerce
 extérieur
 Office des licences
 BP 113
 L-2011 Luxembourg
 Fax (352) 46 61
 38
 MAGYARORSZÁG
 Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
 Margit krt. 85.
 HU-1024 Budapest
 Fax: (36-1) 336
 73 02
 MALTA
 Diviżjoni għall-Kummerċ
 Servizzi Kummerċjali
 Lascaris
 MT-Valletta CMR02
 Fax: (356) 25 69
 02


text:
99
 NEDERLAND
 Belastingdienst/Douane centrale dienst voor
 in- en uitvoer
 Postbus 30003, Engelse Kamp 2
 NL-9700 RD Groningen
 Fax (31-50) 523
 23 41
 ÖSTERREICH
 Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit
 Außenwirtschaftsadministration
 Abteilung C2/2
 Stubenring 1
 A-1011 Wien
 Fax: (43-1) 7 11
 00/83 86
 ROMÂNIA
 Ministerul pentru Întreprinderi Mici și
 Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale
 Direcția Generală Politici
 Comerciale
 Str. Ion Câmpineanu, nr. 16
 București, sector 1
 Cod poștal 010036
 Tel. (40-21) 315 00 81
 Fax (40-21) 315 04 54
 e-mail:
 clc@dce.gov.ro
 SLOVENIJA
 Ministrstvo za finance
 Carinska uprava Republike Slovenije
 Carinski urad Jesenice
 Spodnji plavž 6C
 SI-4270 Jesenice
 Faks (386-4) 297
 44 72
 SLOVENSKO
 Odbor obchodnej politiky
 Ministerstvo hospodárstva
 Mierová 19
 827 15 Bratislava 212
 Slovenská republika
 Fax: (421-2) 48
 54 31 16
 SUOMI/FINLAND
 Tullihallitus
 PL 512
 FI-00101 Helsinki
 Faksi +358-20-492 28 52
 Tullstyrelsen
 PB 512
 FI-00101 Helsingfors
 Fax +358-20-492
 28 52
 POLSKA
 Ministerstwo Gospodarki
 Plac Trzech Krzyży 3/5
 00-507 Warszawa
 Polska
 Fax: (48-22) 693
 40 21/693 40 22
 PORTUGAL
 Ministério das Finanças e da Administração
 Pública
 Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos
 Especiais sobre o Consumo
 Rua da Alfândega, n.o 5, r/c
 P-1149-006 Lisboa
 Fax: (+351) 218
 81 39 90
 SVERIGE
 Kommerskollegium
 Box 6803
 S-113 86 Stockholm
 Fax (46-8) 30 67
 59
 UNITED KINGDOM
 Department of Trade and Industry
 Import Licensing Branch
 Queensway House — West Precinct
 Billingham
 UK-TS23 2NF
 Fax (44-1642) 36 42 69“


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 27.5.2020
 COM(2020) 214 final
 2020/0088(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o podpisu jménem Evropské unie Dohody mezi Evropskou unií a vládou Čínské lidové republiky o spolupráci v oblasti zeměpisných označení a jejich ochraně
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Politika na podporu a rozšíření ochrany stávajících zeměpisných označení na mezinárodní úrovni je jednou z prioritních strategií pro posílení udržitelnosti mezinárodního obchodu se zemědělskými produkty. Jejím prostřednictvím by mělo být možné posilovat politiku Evropské unie v oblasti jakosti, bojovat proti klamavým praktikám a předcházet neoprávněnému používání zeměpisných označení. Přispěje ke zvýšení přidané hodnoty zemědělského vývozu EU, a tedy i ke zvýšení konkurenceschopnosti hospodářství EU.
 Čína je druhým největším obchodním partnerem EU a EU je největším obchodním partnerem Číny. Obchod mezi Čínou a Evropou představuje denně v průměru více než 1 miliardu EUR. Důležitou složkou tohoto vztahu je zemědělsko-potravinářský obchod, jehož bilance mezi Čínou a EU je pro EU jednoznačně kladná. V roce 2018 zaznamenala EU v tomto odvětví s Čínou obchodní přebytek ve výši 5,4 miliardy EUR. Čína byla druhou největší vývozní destinací EU (11 miliard EUR) a zaujala třetí pozici, pokud jde o dovoz do EU (5,6 miliardy EUR). Tyto údaje jsou v protikladu k celkovému schodku obchodní bilance EU se zbožím s Čínou, který v roce 2018 činil 184,9 miliardy EUR (209,9 miliardy EUR u vývozu a 394,8 miliardy EUR u dovozu).
 Růst čínské střední třídy, jejíž počet by v příštích třech letech měl dosáhnout 500 milionů lidí, zvyšuje poptávku po jakostních produktech, a tedy i po evropských zeměpisných označeních. Podle studie zadané GŘ AGRI v roce 2013
 1
 se produkt se zeměpisným označením prodává v průměru za více než dvojnásobek ceny podobného produktu bez zeměpisného označení. Tato dohoda proto bude přínosem pro evropské producenty a měla by podpořit venkovské oblasti, v nichž se tyto produkty vyrábějí.
 Tato dohoda je rovněž dalším krokem k všeobecnému uznání zeměpisných označení a významu jejich ochrany, což je proces, v němž se EU jako hlavní aktér angažuje prostřednictvím různých dohod o volném obchodu, které v posledních letech podepsala.
 Kromě ekonomických výhod bude dohoda rovněž milníkem v našem vztahu s Čínou, neboť půjde o první významnou dvoustrannou obchodní dohodu podepsanou mezi EU a Čínou. Obě strany jí též dávají celému světu najevo svůj závazek prohlubovat obchodní vztahy a je symbolem naší otevřenosti a dodržování mezinárodních pravidel jako základu obchodních vztahů.
 Dne 10. září 2010 udělila Rada zmocnění k zahájení jednání
 2
 o dohodě s Čínou s cílem dosáhnout nejvyšší možné úrovně ochrany zeměpisných označení spadajících do oblasti působnosti dohody a poskytnout nástroje pro boj proti klamavým praktikám a neoprávněnému využívání zeměpisných označení.
 Na základě těchto směrnic pro jednání vyjednala Komise s Čínskou lidovou republikou ambiciózní a komplexní dohodu o spolupráci v oblasti zeměpisných označení a jejich ochraně.
 Komise předkládá následující návrhy rozhodnutí Rady:
 –návrh rozhodnutí Rady o podpisu jménem Evropské unie Dohody mezi Evropskou unií a vládou Čínské lidové republiky o spolupráci v oblasti zeměpisných označení a jejich ochraně,
 –návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií


text:
a vládou Čínské lidové republiky o spolupráci v oblasti zeměpisných označení a jejich ochraně.
 Připojený návrh rozhodnutí Rady představuje právní nástroj pro podpis Dohody mezi Evropskou unií a vládou Čínské lidové republiky o spolupráci v oblasti zeměpisných označení a jejich ochraně.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Uzavření dohody je v souladu s celkovou strategií EU na podporu politiky EU v oblasti zeměpisných označení. Cílem této iniciativy je poskytnout vysokou úroveň ochrany, přinejmenším na úrovni článku 23 dohody TRIPS+, seznamu zeměpisných označení EU v Čínské lidové republice a čínských zeměpisných označeních v EU. Iniciativa poskytne výrobcům produktů se zeměpisným označením konkurenční výhodu.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Uzavření dvoustranné dohody o zeměpisných označeních s Čínskou lidovou republikou je v souladu s vnější činností EU, a zejména s cíli Unie, pokud jde o strategii EU na podporu politiky v oblasti zeměpisných označení.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Dohoda o zeměpisných označeních mezi EU a Čínou musí být podepsána Unií podle rozhodnutí Rady na základě čl. 218 odst. 5 SFEU a uzavřena Unií podle rozhodnutí Rady na základě čl. 207 odst. 3 a čl. 207 odst. 4 prvního pododstavce, jakož i čl. 218 odst. 6 SFEU po obdržení souhlasu Evropského parlamentu.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Dohoda mezi Evropskou unií a vládou Čínské lidové republiky předložená Radě se nevztahuje na záležitosti, které nespadají do výlučné pravomoci EU.
 •Proporcionalita
 Tento návrh je v souladu s vizí nastíněnou ve strategii Evropa 2020 a přispívá k plnění cílů EU v oblasti obchodu a rozvoje.
 •Volba nástroje
 Tento návrh je v souladu s článkem 218 SFEU, jenž stanoví, že rozhodnutí o mezinárodních dohodách přijímá Rada. Neexistuje žádný jiný právní nástroj, který by mohl být použit za účelem dosažení cíle vyjádřeného v tomto návrhu.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Posouzení dopadů
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Účelnost právních předpisů a zjednodušení
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Základní práva
 Návrh nemá vliv na ochranu základních práv v Unii.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Dohoda nebude mít přímý dopad na rozpočet EU.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Dohoda mezi Evropskou unií a vládou Čínské lidové republiky o spolupráci v oblasti zeměpisných označení zahrnuje institucionální ustanovení, v nichž je stanoven smíšený výbor, jehož úkolem je sledovat provádění dohody a posilovat spolupráci a dialog v oblasti zeměpisných označení.
 Smíšený výbor rovněž dohlíží na řádné fungování této dohody a může posuzovat veškeré otázky související s jejím prováděním a fungováním.
 •Informativní dokumenty (u směrnic)
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 Dohoda mezi EU a Čínou o zeměpisných označeních stanoví podmínky pro vysokou úroveň ochrany navrhovaných zeměpisných označení na čínském trhu.
 V souladu s cíli stanovenými ve směrnicích pro jednání zajistila Komise: mimo jiné:
 –ochranu zeměpisných označení EU na úrovni dohody TRIPS+ poté,