text:
spočívá v provádění vhodných kontrol, aby byl zajištěn zákonný původ dřeva. Musí být dostatečně důrazné a účinné, aby umožňovalo odhalení jakéhokoli nesouladu s požadavky, ať už v lese, nebo v rámci dodavatelského řetězce, a včasné přijetí opatření.
 3.1
 Organizace
 Ověřování provádí vláda nebo organizace třetí strany, která má náležité zdroje, systémy řízení, kvalifikované a vyškolené zaměstnance, jakož i odolné a účinné mechanismy ke kontrole střetů zájmů.
 Klíčové otázky:
 3.1.1:
 Určila vláda jeden nebo více ověřovacích orgánů, které převezmou ověřování? Je zmocnění (a s ním spojené povinnosti) jasné a veřejně přístupné?
 3.1.2:
 Disponuje ověřovací orgán dostatečnými prostředky k ověření zákonnosti? Zdroje jsou lidské, finanční, logistické, IT, dodávky energie a propojení.
 3.1.3:
 Funguje ověřovací orgán a je schopen vykonávat požadované úkoly ověřování?
 3.1.4:
 Jsou jasně vymezeny institucionální role a oblasti odpovědnosti a jsou funkční?
 3.1.5:
 Je ověřovací orgán vybaven řádně dokumentovaným systémem správy, který:
 −
 zaručuje, že jejich zaměstnanci mají nezbytnou kvalifikaci a zkušenosti k provádění účinného ověřování?
 −
 používá systém vnitřní kontroly / vnitřního dohledu?
 −
 zahrnuje mechanismy kontroly střetů zájmů?
 −
 zaručuje transparentnost systému?
 −
 definuje a uplatňuje metodiku ověřování?
 3.2
 Ověřování s ohledem na definici zákonnosti
 Je jasně definováno, co se musí ověřovat. Metodika ověření je zdokumentována a zajišťuje, aby ověřování bylo systematické a transparentní a opíralo se o důkazy, probíhalo s definovanou četností a obsáhlo vše, co je zahrnuto v definici.
 Klíčové otázky:
 3.2.1:
 Pokrývá metodika ověření používaná ověřovacími orgány všechny prvky definice zákonnosti a popisuje jasně, jak jsou plněny ukazatele?
 3.2.2:
 Je přístup založený na rizicích zdokumentován prostřednictvím komplexních a praktických postupů?
 3.2.3:
 Přispívá přístup založený na rizicích účinně k ověřování na základě definice zákonnosti?
 3.2.4:
 Provádí ověřovací orgán:
 −
 kontroly dokladů, provozních záznamů a činností na místě (včetně kontrol na místě)?
 −
 sběr informací od vnějších zúčastněných stran?
 −
 záznamy svých ověřovacích činností?
 3.2.5:
 Jsou výsledky ověřování zveřejňovány? Jak mohou zúčastněné strany získat k těmto informacím přístup?
 3.2.6:
 Informují výsledky ověřování jasně a jednoznačně o úrovni souladu s ukazatelem (ano/ne)?
 3.3
 Ověřování systémů kontroly integrity dodavatelského řetězce
 Je jasně vymezen rozsah kritérií a ukazatelů, které mají být ověřeny, jenž se vztahuje na celý dodavatelský řetězec. Metodika ověření je zdokumentována a zajišťuje, aby ověřování bylo systematické a transparentní a opíralo se o důkazy, probíhalo v pravidelných intervalech, obsáhlo všechna kritéria a ukazatele v rozsahu působnosti a zahrnovalo pravidelné a včasné porovnávání údajů na každém stupni dodavatelského řetězce.
 Klíčové otázky:
 3.3.1:
 Pokrývá metodika ověřování plně všechny stupně kontrol dodavatelského řetězce? Je toto v metodice ověření jasně vyjádřeno?
 3.3.2:
 Jaké důkazy dokládají, že skutečně proběhlo ověření kontrol dodavatelského řetězce?
 3.3.3:
 Jaké organizace odpovídají za sesouhlasení a ověření údajů? Disponují přiměřenými zdroji pro správu údajů? Zdroje jsou lidské, finanční, logistické, IT, dodávky energie a propojení.
 3.3.4:
 Existují metody pro hodnocení sesouhlasení mezi dřevem na pni, vytěženou kulatinou a dřevem dodaným do zpracovatelského zařízení nebo do místa vývozu? Pokud ano, jsou metody účinné při zjišťování, kde údaje neodpovídají, a umožnění následného a/nebo dalšího šetření?
 3.3.5:
 Jsou vypracovány metody pro posouzení shody vstupů surového dřeva s výstupy zpracovaných výrobků na pile a


text:
dalších provozech? Zahrnují tyto metody specifikaci a pravidelnou aktualizaci přepočítacích koeficientů? Pokud ano, jsou metody účinné při zjišťování nesouladu mezi toky údajů a umožňují následné a/nebo další šetření?
 3.3.6:
 Jsou informační systémy a technologie používané k uchovávání, ověřování a evidenci údajů dostatečné k zajištění dostatečného ověření?
 3.3.7:
 Existují efektivní záložní systémy pro rychlou a účinnou obnovu údajů v případě závažné katastrofické události, jako je požár nebo porucha systému?
 3.4
 Mechanismy řešení stížností
 Zavedeny jsou vhodné mechanismy řešení stížností a sporů vyplývajících z ověřování.
 Klíčové otázky:
 3.4.1:
 Mají ověřovací orgány k dispozici mechanismus pro podávání a vyřizování stížností, který je dostupný všem zúčastněným stranám?
 3.4.2:
 Mají ověřovací orgány k dispozici mechanismy pro přijímání námitek zúčastněných stran a reagování na ně?
 3.4.3:
 Mají ověřovací orgány zavedeny mechanismy přijímání oznámení o případech porušení předpisů nebo nedodržení požadavků zjištěných vládními úředníky a reagování na ně?
 3.4.4:
 Je jasné, jak jsou stížnosti přijímány, dokumentovány a předávány k řešení nadřízeným složkám (v případě potřeby) a jak na ně lze reagovat?
 3.5
 Mechanismy pro řešení případů nesouladu
 Existují vhodné mechanismy pro řešení případů nesouladu, které jsou zjištěny během ověřování nebo předloženy prostřednictvím stížností a nezávislého pozorování.
 Klíčové otázky:
 3.5.1:
 Definuje systém ověřování mechanismy pro řešení případů nesouladu, které jsou zjištěny během ověřování nebo předloženy prostřednictvím stížností a nezávislého pozorování? Je tento mechanismus účinný?
 3.5.2:
 Jsou k dispozici náležité záznamy o případech nesouladu a nápravě výsledků ověřování nebo o jiných přijatých opatřeních? Je také hodnocena účinnost takových opatření?
 3.5.3:
 Byly vytvořeny mechanismy pro řešení případů nesouladu a jejich důsledků pro udělování licencí FLEGT a vydávání vývozních osvědčení? Jsou uplatňovány v praxi?
 3.5.4:
 Jaký druh informací o případech nesouladu je zveřejňován?
 4.
 UDĚLOVÁNÍ LICENCÍ NA VÝVOZ A PRODEJ NA DOMÁCÍM TRHU
 Byl určen licenční orgán pro celkovou odpovědnost za vydávání licencí FLEGT a vývozních osvědčení. Licence FLEGT a vývozní osvědčení se vydávají pro jednotlivé zásilky určené do Unie. Vývozní osvědčení se vydávají pouze na vývoz na trhy mimo Evropskou unii a jsou zavedeny systémy pro ověřování zákonnosti dřevařských výrobků uváděných na domácím trhu.
 4.1
 Organizační struktura
 Klíčové otázky:
 4.1.1:
 Který orgán je pověřen vydáváním licencí FLEGT a vývozních osvědčení?
 4.1.2:
 Existují zavedené postupy pro zajištění toho, aby na domácí trh vstupovalo pouze dřevo zákonného původu?
 4.1.3:
 Jsou zavedeny kontroly s cílem zajistit přiměřenost a účinnost těchto postupů?
 4.1.4:
 Jsou jasně vymezeny a veřejně dostupné úlohy licenčního orgánu a jeho zaměstnanců, pokud jde o vydávání licencí FLEGT a vývozních osvědčení?
 4.1.5:
 Byly stanoveny požadavky na kompetentnost a byla zavedena interní kontrola zaměstnanců licenčního orgánu?
 4.1.6:
 Je licenční orgán vybaven příslušnými zdroji pro plnění svých úkolů? Zdroje jsou lidské, finanční, logistické, IT, dodávky energie a propojení.
 4.2
 Vydávání licencí FLEGT a vývozních osvědčení
 Byla učiněna vhodná ujednání k vydávání licencí FLEGT a vývozních osvědčení.
 Klíčové otázky:
 4.2.1:
 Jsou licence FLEGT v souladu s technickými specifikacemi uvedenými v příloze IV?
 4.2.2:
 Jsou jasně vymezeny úlohy a povinnosti zaměstnanců licenčního orgánu a jsou veřejně dostupné?
 4.2.3:
 Uplatňují se postupy licenčního orgánu účinně v praxi? Jaké důkazy tento závěr podporují?
 4.2.4:
 Jsou k dispozici

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
náležité záznamy o vydaných licencích FLEGT a vývozních osvědčeních? Jsou k dispozici náležité záznamy v případech, kdy licence FLEGT a vývozní osvědčení nebyly vydány z důvodu nesouladu? Jsou v evidenci jasně uvedeny podklady, na jejichž základě se licence FLEGT a vývozní osvědčení vydávají?
 4.2.5:
 Existuje zavedený systém pro odhalování a identifikaci padělaných právních dokumentů?
 4.2.6:
 Je systém vhodný pro odhalování padělaných právních dokumentů?
 4.2.7:
 Má licenční orgán vhodné postupy k zajištění toho, aby každá zásilka dřeva splňovala požadavky na definici zákonnosti a kontroly dodavatelského řetězce na základě informací od všech příslušných ministerstev a vládních agentur zapojených do provádění systému GTLAS?
 4.2.8:
 Byly jasně definovány požadavky na vydávání licencí a byly sděleny vývozcům a dalším dotčeným stranám?
 4.2.9:
 Jaký druh informací o vydaných licencích je zveřejňován? Jak mohou zúčastněné strany získat k těmto informacím přístup?
 4.2.10:
 Vytvořila Guyana systém číslování licencí FLEGT, který umožňuje rozlišovat mezi licencemi FLEGT a vývozními osvědčeními? Dodržuje licenční orgán tento systém číslování?
 4.2.11:
 Umožňuje systém licencí nahradit licenci FLEGT v případě, že dojde ke ztrátě tohoto dokumentu?
 4.2.12:
 Umožňuje systém licencí změnu licence FLEGT v jednom nebo více z těchto scénářů:
 −
 změna místa určení nebo příjemce změny zásilky nebo
 −
 rozdíl mezi skutečným objemem/množstvím zásilky dřevařských výrobků, které mají být vyvezeny, přesahuje 10 %?
 4.3
 Dotazy ohledně vydaných licencí FLEGT
 Je zaveden náležitý mechanismus pro vyřizování dotazů příslušných orgánů v Unii ohledně licencí FLEGT, jak stanoví příloha III.
 Klíčové otázky:
 4.3.1:
 Byla v rámci licenčního orgánu přidělena a zavedena funkce informování o licencích, mj. s cílem přijímat dotazy od příslušných orgánů v Unii a dalších stran a reagovat na ně?
 4.3.2:
 Byly stanoveny jasné postupy pro komunikaci mezi licenčním orgánem a příslušnými orgány v Unii?
 4.3.3:
 Existují komunikační kanály, jejichž prostřednictvím mohou guyanské či mezinárodní zúčastněné strany vznášet dotazy k vydaným licencím FLEGT?
 4.4
 Mechanismus řešení příslušných stížností a sporů
 Zaveden je náležitý mechanismus řešení relevantních stížností a sporů vyplývajících z udělování licencí. Tento mechanismus umožňuje řešit jakoukoli stížnost, která se týká fungování režimu udělování licencí.
 Klíčové otázky:
 4.4.1:
 Existuje mechanismus a zdokumentované postupy pro vyřizování příslušných stížností, které jsou dostupné všem zúčastněným stranám a jsou účinné?
 4.4.2:
 Je jasné, jak jsou stížnosti přijímány, dokumentovány a předávány k řešení nadřízeným složkám (v případě potřeby) a jak na ně lze reagovat?
 5.
 POVINNOSTI JINÝCH VLÁDNÍCH ORGANIZACÍ
 Komise GFC, která má oficiální mandát řídit vnitrostátní lesní zdroje Guyany, je koordinační agenturou pro provádění této dohody. Činí tak ve spolupráci s ministerstvy a vládními agenturami, které jsou zapojeny do provádění systému GTLAS a jejichž mandáty stanovené zákonem mají dopad na udržitelné řízení lesních zdrojů země.
 Klíčové otázky:
 5.1.1.:
 Je zaveden mechanismus, jako je memorandum o porozumění nebo jiné mechanismy, upravující úlohy a povinnosti dalších ministerstev a vládních agentur v souvislosti s prováděním této dohody?
 5.1.2:
 Jsou tato další ministerstva a vládní agentury informovány o svých zákonných povinnostech a chápou je?
 5.1.3:
 Mají ministerstva a vládní agentury dostatečné zdroje k plnění svých úkolů uvedených v této dohodě? Zdroje jsou lidské, finanční, logistické, IT, dodávky energie a propojení.
 5.1.4:
 Je


text:
zaveden systém ověřování, který ověřuje, zda tato další ministerstva a vládní agentury plní své povinnosti podle této dohody odpovídajícím a účinným způsobem?
 5.1.5:
 Je jasné, jak často se tato ověření provádějí? Jsou vytvářeny zprávy z těchto ověřování a jsou veřejně dostupné?
 5.1.6:
 Je zaveden systém pro využívání výsledků těchto ověřování za účelem průběžného zlepšování systému GTLAS? Funguje zavedený systém účinně?
 6.
 INFORMAČNÍ SYSTÉMY PODPORUJÍCÍ ZAVÁDĚNÍ SYSTÉMU GTLAS
 V souvislosti se zaváděním systému GTLAS provede Guyana v partnerství s Unií před vydáváním licencí FLEGT a vývozních certifikátů komplexní modernizaci systémů informačních a komunikačních technologií (IKT) podporujících systém GTLAS.
 Zejména budou vyvinuty a zavedeny systémy IKT, které umožní přenos a sdílení údajů a informací hospodářských subjektů v odvětví lesnictví v téměř reálném čase mezi komisí GFC a ministerstvy a vládními agenturami zapojenými do provádění této dohody.
 Klíčové otázky:
 6.1.1:
 Umožňuje systém IKT připojení (s účinnou šifrovací funkcí) pro přenos informací mezi divizemi a jednotkami komise GFC, a to i mezi ústředím komise GFC a stanicemi v terénu, jakož i mezi jednotlivými stanicemi v terénu?
 6.1.2:
 Umožňuje systém IKT podporující zavedení systému GTLAS přístup k údajům a informacím v téměř reálném čase a jejich výměnu mezi komisí GFC a ministerstvy a vládními agenturami zapojenými do provádění této dohody?
 6.1.3:
 Mají ostatní ministerstva a vládní agentury kapacitu prostřednictvím školení zaměstnanců a modernizace zařízení usnadnit volný komunikační tok (včetně výměny údajů a informací) s komisí GFC?
 7.
 NEZÁVISLÝ AUDITOR
 Nezávislý audit bude vytvořen před spuštěním režimu licencí FLEGT. Jeho úkolem bude odhalit případné slabiny systému GTLAS, doporučit jeho průběžné zlepšování, a přispět tak k provozu, důvěryhodnosti a účinnosti tohoto systému a této dohody obecně.
 Klíčové otázky:
 7.1.1:
 Je provádění nezávislého auditu v souladu s podmínkami zadání v příloze VI?
 7.1.2:
 Vypracovala vláda pokyny pro nezávislý audit, jsou tyto pokyny v souladu s podmínkami zadání v příloze VI a zveřejnila je vláda?
 7.1.3:
 Stanoví pokyny jasné požadavky na způsobilost (viz příloha VI) organizací, které mají provádět funkce nezávislého auditu, aby se zaručila nestrannost a zabránilo se střetu zájmů?
 7.1.4:
 Jsou v pokynech stanoveny postupy pro přístup k informacím?
 7.1.5:
 Mají zúčastněné strany v praxi přístup k informacím obsaženým v příloze IX?
 7.1.6:
 Poskytují pokyny postupy pro podávání stížností v souvislosti se systémem GTLAS a dalšími prvky dohody a pokyny, aby tyto stížnosti byly zpřístupněny veřejnosti?
 7.1.7:
 Byla objasněna a vymezena ustanovení o podávání zpráv a zveřejňování informací, která se vztahují na nezávislý audit?
 7.1.8:
 Musí metodika nezávislého auditu plnit nejlepší mezinárodní praxi slučitelnou s normami ISO 19011, ISO 17021 nebo jinými rovnocennými normami?
 7.1.9:
 Využila Guyana služeb nezávislého auditora poté, co smíšený výbor nevznesl námitku? Nemá smíšený výbor žádnou námitku k výběru nezávislého auditora a uzavřela Guyana smlouvu s nezávislým auditorem, aby plnil úkoly ověřování? Je zmocnění (a s ním spojené povinnosti) jasné a veřejně přístupné?
 7.1.10:
 Jsou jasně vymezeny a uplatňovány institucionální úlohy a povinnosti ministerstev a vládních agentur, jak jsou vymezeny v systému GTLAS?
 7.1.11:
 Disponuje nezávislý auditor dostatečnými zdroji k ověřování podle definice zákonnosti a systémy pro kontrolu dodavatelského řetězce pro dřevo?
 7.1.12:


text:
Je nezávislý auditor vybaven řádně dokumentovaným systémem správy, který:
 −
 zaručuje, že jejich zaměstnanci mají nezbytnou kvalifikaci a zkušenosti k provádění účinného ověřování?
 −
 používá systém vnitřní kontroly / vnitřního dohledu?
 −
 zahrnuje mechanismy kontroly střetů zájmů?
 −
 zaručuje transparentnost systému?
 −
 definuje a uplatňuje metodiku ověřování?
 ________________
 PŘÍLOHA IX
 PŘÍSTUP VEŘEJNOSTI K INFORMACÍM O REŽIMU LICENCÍ FLEGT
 1.
 ÚVOD
 V souladu s politikami Guyany a Unie za účelem řízení přírodních zdrojů transparentním a odpovědným způsobem souhlasí strany s tím, že dostupnost informací má zásadní význam pro úspěšné provádění této dohody. Strany se proto zavazují k zajištění pokračujícího přístupu k informacím s cílem usnadnit provádění a sledování dohody. Strany se rovněž zavazují, že zajistí zveřejnění informací získaných v rámci guyanského systému zajištění zákonného původu dřeva (GTLAS) zřízeného podle dohody.
 2.
 INFORMACE, KTERÉ MÁ ZVEŘEJNIT SMÍŠENÝ VÝBOR PRO SLEDOVÁNÍ A PŘEZKUM DOHODY
 2.1
 Struktura a postupy, jimiž se řídí fungování Smíšeného výboru pro sledování a přezkum dohody (dále jen „smíšený výbor“)
 2.2
 Zápisy z jednání smíšeného výboru a souhrny přijatých rozhodnutí
 2.3
 Informace o nezávislém auditu
 a)
 podmínky zadání nezávislého auditora;
 b)
 příručka o postupech pro nezávislý audit;
 c)
 kritéria výběru nezávislého auditora;
 d)
 souhrnné zprávy nezávislého auditora.
 2.4
 Výroční zprávy vypracované smíšeným výborem, a zejména informace, které se týkají těchto bodů:
 a)
 pokrok, jehož Guyana dosáhla při zavádění všech prvků systému GTLAS a ve všech dalších záležitostech souvisejících s prováděním dohody;
 b)
 pokrok, jehož bylo dosaženo při plnění cílů dohody, jakož i opatření, která mají být přijata ve lhůtě stanovené v dohodě, a odpovídající doplňková opatření před uvedením režimu licencí FLEGT do provozu;
 c)
 počet licencí FLEGT vydaných Guyanou;
 d)
 případná opatření k zabránění vývozu dřevařských výrobků nezákonného původu na trhy mimo Unii nebo jejich uvedení na vnitrostátní trh;
 e)
 množství dřevařských výrobků dovezených do Guyany nebo v režimu tranzitu a překládky přes Guyanu;
 f)
 případná opatření přijatá na ochranu před dovozy dřevařských výrobků nezákonného původu za účelem zachování neporušenosti režimu licencí FLEGT;
 g)
 případy nesouladu se systémem GTLAS v Guyaně a opatření přijatá v takových případech;
 h)
 množství dřevařských výrobků dovezených do Unie v rámci režimu licencí FLEGT v členění podle příslušných čísel kódů HS a podle členského státu Unie, do kterého se dovoz uskutečnil (poskytne Unie);
 i)
 množství dřevařských výrobků vyvezených do Unie v rámci režimu licencí FLEGT v členění podle příslušných čísel kódů HS a podle cílového členského státu Unie (poskytne Guyana);
 j)
 informace o případech a množstvích dřevařských výrobků, u nichž bylo zapotřebí objasnění mezi licenčním orgánem Guyany a příslušnými orgány Unie.
 3.
 INFORMACE, KTERÉ MÁ ZVEŘEJŇOVAT GUYANA
 Relevantní informace a zprávy budou pravidelně zveřejňovány a/nebo zpřístupňovány komisí GFC prostřednictvím různých kanálů. Informace budou zahrnovat tyto prvky:
 3.1
 Právní informace:
 a)
 znění dohody s přílohami a jejích následných změn;
 b)
 vnitrostátní právní rámec uvedený v příloze II;
 c)
 ratifikované mezinárodní úmluvy a smlouvy;
 d)
 kodex zásad komise GFC, pokyny WTS a pokyny pro velké a malé koncese;
 e)
 příslušné oddíly příruček o postupech související s postupy ověřování popsanými v příloze V;
 f)
 jakékoli právní nebo regulační


text:
znění související s přílohou II nebo V přijaté během fáze zavádění systému GTLAS.
 3.2
 Informace o produkci:
 a)
 celková roční produkce dřeva podle druhu výrobku;
 b)
 zpracované roční objemy podle druhu výrobku;
 c)
 roční objemy vyvezené kulatiny (celkem a do Unie);
 d)
 roční objemy vyvezeného dřeva podle druhu výrobku (celkem a do Unie);
 e)
 roční objemy obchodovaného dřeva podle druhu výrobku na domácím trhu;
 f)
 roční objem zabaveného a propadlého dřeva.
 3.3
 Informace o přiděleních:
 a)
 seznam názvů hospodářských subjektů v odvětví lesnictví, jimž byly přiděleny dohody o udělení lesní koncese, smlouvy o zemědělském pronájmu, povolení k těžbě nebo licence a vlastnická práva k dohodám o udělení lesní koncese;
 b)
 doplňující informace o individuálním statusu velkých a malých koncesí: kontaktní údaje, popis oblasti, na kterou se vztahuje koncese (mapa), právní status koncese, doba trvání;
 c)
 postupy přidělování lesních koncesí v rámci komise GFC;
 d)
 pokyny pro přidělování povolení / nájemních smluv / licencí / vlastnických práv jinými agenturami v případě jejich udělování na státní lesní půdu;
 e)
 kritéria pro přidělování lesních koncesí;
 f)
 mapa polohy lesních koncesí s vyznačenými přidělenými oblastmi;
 g)
 mapa polohy oblastí dostupných pro těžbu dřeva a lhůty pro podávání žádostí;
 h)
 případně informace o skutečných majitelích nebo osobách, které mají skutečnou kontrolu nad držitelem koncese;
 i)
 seznam hospodářských subjektů v odvětví lesnictví, které jsou držiteli povolení k obchodnímu využití dřeva v procesu přeměny nebo zachráněného dřeva;
 j)
 roční objemy vytěženého dřeva v procesu přeměny nebo vytěženého zachráněného dřeva.
 3.4
 Informace o správě:
 a)
 mandát, úlohy a povinnosti agentur odpovědných za správu a kontrolu koncesí;
 b)
 oblast certifikovaných koncesí na lesní podnikání;
 c)
 popřípadě posouzení sociálního dopadu na životní prostředí;
 d)
 seznam ministerstev a vládních agentur pověřených ověřováním podle přílohy II;
 e)
 seznam velkých koncesí se schválenými plány obhospodařování;
 f)
 seznam amerindiánských vesnic a soukromých zalesněných oblastí;
 g)
 memorandum o porozumění, v němž jsou vymezeny úlohy a povinnosti ministerstev a vládních agentur ověřujících systém GTLAS podle dohody.
 3.5
 Zpracování informací:
 a)
 seznam schválených zpracujících hospodářských subjektů v odvětví lesnictví s kontaktními údaji;
 b)
 zpracované roční objemy kulatiny podle druhu dřeviny a druhu výrobku.
 3.6
 Informace o vývozu:
 a)
 údaje o dřevařských výrobcích dovezených do Guyany;
 b)
 údaje o vývozu do Unie podle druhu dřeviny, země a objemu podle hospodářského subjektu v odvětví lesnictví;
 c)
 údaje o vývozních osvědčeních, o která bylo požádáno a která byla vydána či zamítnuta.
 3.7
 Informace o systému GTLAS a jeho sledování:
 a)
 popis systému GTLAS, též včetně vnitrostátního právního rámce, jímž se řídí jeho zavádění, a dalších příslušných metodik;
 b)
 postupy pro udělování vývozních osvědčení a licencí FLEGT;
 c)
 seznam vydaných licencí FLEGT;
 d)
 seznam zamítnutých žádostí o licence FLEGT;
 e)
 zprávy o ověření budou k dispozici na vyžádání.
 3.8
 Informace o vydávajících orgánech a jejich zvláštních povinnostech při zveřejňování dokumentů jakéhokoli jiného ministerstva a vládní agentury.
 4.
 INFORMACE, KTERÉ MÁ ZVEŘEJŇOVAT UNIE
 a)
 znění této dohody, jejích příloh a případných změn;
 b)
 počet licencí FLEGT z Guyany, které obdržely příslušné orgány členských států Unie;
 c)
 roční údaje o množství a hodnotě


text:
dřevařských výrobků dovezených do Unie z Guyany;
 d)
 celkové údaje o množství a hodnotě dřeva a odvozených dřevařských výrobků dovezených do Unie v členění podle jednotlivých zemí a v členění na zásilky s licencí FLEGT nebo bez ní;
 e)
 všechny dostupné zprávy z projektu nezávislého sledování trhu (IMM);
 f)
 aktualizované informace o právních předpisech Unie týkajících se obchodu se dřevem a o finanční a technické podpoře související s prováděním dobrovolné dohody o partnerství v Guyaně;
 g)
 seznam a kontaktní údaje příslušných orgánů v členských státech Unie odpovědných za licence FLEGT a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 995/2010 ze dne 20. října 2010, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky (nařízení EU o dřevu).
 5.
 INFORMACE O FINANČNÍCH TRANSAKCÍCH
 Komise GFC zpřístupní finanční informace o odvětví lesnictví prostřednictvím výročních zpráv, které budou zahrnovat
 −
 příjmy z lesního hospodářství na roční platby, jako jsou poplatky za lesní hospodářství a poplatky za výměru a
 −
 v případě sporu, vyrovnání a zaplacení nebo nezaplacení sankcí.
 6.
 DALŠÍ INFORMACE, KTERÉ JE TŘEBA ZVEŘEJNIT
 Kromě výše uvedeného seznamu musí komise GFC pravidelně aktualizovat a zveřejňovat veškeré relevantní informace, včetně zpráv týkajících se odvětví lesnictví v Guyaně, zejména z hlediska správy a dodržování právních předpisů.
 Smíšený výbor může též doporučit zveřejnění doplňujících informací na návrh jedné ze stran.
 7.
 ZPŮSOBY PROVÁDĚNÍ
 Tato příloha je v souladu s guyanskými zákony týkajícími se přístupu veřejnosti k informacím, konkrétně se zákonem o přístupu k informacím č. 21 z roku 2011 a zákonem o lesích č. 6 z roku 2009.
 Informace uvedené v této příloze budou zpřístupněny prostřednictvím těchto prostředků:
 a)
 v úředních zprávách;
 b)
 na internetových stránkách komise GFC a organizace Forest Products Development and Marketing Council Inc., jakož i na internetových stránkách Ministerstva přírodních zdrojů, Vládní informační agentury a jiných vládních agentur);
 c)
 na prováděcí platformě sdružující více zúčastněných stran;
 d)
 na veřejných shromážděních;
 e)
 na tiskových konferencích;
 f)
 ve filmech a
 g)
 v rozhlase a televizi.
 Budou též vypracovány postupy pro budoucí správu a aktualizaci informací uvedených v této příloze.
 8.
 KOMUNIKAČNÍ STRATEGIE
 Komunikační strategie vypracovaná po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami bude prováděna a řízena v souladu s těmito zásadami:
 a)
 informace budou k dispozici zdarma nebo za přiměřenou cenu;
 b)
 bude zpřístupněn seznam veřejných a přístupných dokumentů;
 c)
 informace budou přesné a aktuální;
 d)
 informace budou zpřístupněny včas;
 e)
 informace budou poskytovány ve vhodném formátu ke zveřejnění;
 f)
 budou uvedeny způsoby komunikace;
 g)
 jedním z hlavních zdrojů informací bude systém GTLAS.
 ________________
 PŘÍLOHA X
 SMÍŠENÝ VÝBOR PRO SLEDOVÁNÍ A PŘEZKUM DOHODY
 1.
 V souladu s článkem 20 této dohody se zřizuje Smíšený výbor pro sledování a přezkum dohody (JMRC).
 2.
 Strany jmenují do smíšeného výboru své zástupce.
 3.
 Smíšený výbor funguje v souladu s jednacím řádem, který vypracuje a přijme.
 4.
 Smíšený výbor má tyto funkce a úkoly:
 a)
 správa, sledování a přezkum provádění této dohody, včetně správy nezávislého auditu;
 b)
 napomáhání dialogu a výměna informací mezi stranami.
 5.
 Správa této dohody
 Smíšený výbor
 a)
 provádí nezávislé posouzení


text:
provozní připravenosti guyanského systému zajištění zákonného původu dřeva (GTLAS) podle kritérií popsaných v příloze VIII. Toto posouzení určí, zda systém GTLAS, který je základem režimu licencí FLEGT, jak je popsáno v příloze V, řádně plní své funkce;
 b)
 doporučuje datum, do kterého by měl být režim licencí FLEGT plně funkční;
 c)
 přijímá oznámení od kterékoli ze stran, pokud má dotyčná strana podezření nebo důkazy o jakémkoli obcházení nebo nesrovnalosti při provádění režimu licencí FLEGT, a případně určí potřebná následná opatření v souladu s článkem 12 této dohody;
 d)
 vypracovává a přijímá harmonogram provádění dohody, jakož i rámec monitorování a hodnocení pro účely sledování dosaženého pokroku v tomto harmonogramu;
 e)
 přezkoumává příručku o postupech pro kontrolu dovezených dřevařských výrobků a příručku systému GTLAS o postupech ověřování, která zahrnuje metodiku a kritéria pro přístupy založené na rizicích, které jsou součástí systému GTLAS, a vyjadřuje se k nim;
 f)
 zkoumá stížnosti týkající se systému licencí FLEGT na území některé nebo obou stran;
 g)
 vede konkrétní záznamy za účelem sledování všech změn provedených v přílohách této dohody a pořizuje zápisy z příslušných jednání se skupinami zúčastněných stran. Tyto záznamy se uchovávají od ratifikace a po celou dobu platnosti dohody;
 h)
 předkládá doporučení na zlepšení plnění cílů této dohody, mimo jiné navrhuje posílení kapacit a účast soukromého sektoru, občanské společnosti a zúčastněných stran z řad původního obyvatelstva;
 i)
 v případě potřeby zřizuje pracovní skupiny zabývající se veškerými aspekty provádění této dohody;
 j)
 připravuje a zveřejňuje výroční zprávy o provádění této dohody v souladu s přílohou IX na základě informací od stran;
 k)
 přijímá a projednává jakékoli návrhy kterékoli ze stran dohody, která se snaží tuto dohodu nebo její přílohy změnit, předkládá stranám doporučení ohledně navrhovaných změn této dohody a přijímá případné změny příloh této dohody v souladu s jejím článkem 27;
 l)
 na návrh jedné či druhé strany se zabývá jakoukoli jinou otázkou související s prováděním této dohody;
 m)
 v souladu s článkem 25 dohody usiluje v případě rozdílných stanovisek stran o nalezení přijatelného řešení v souvislosti s uplatňováním a/nebo výkladem této dohody.
 6.
 Sledování a přezkum této dohody
 Smíšený výbor
 a)
 monitoruje pokrok dosažený při plnění cílů uvedených v příloze VII;
 b)
 dohlíží na posuzování sociálních, hospodářských a environmentálních dopadů této dohody v souladu se zavedenou praxí a s kritérii, na nichž se strany dohodnou, a navrhuje opatření vhodná k vyřešení všech problémů zjištěných při tomto posuzování;
 c)
 zajišťuje, že je pravidelně posuzováno provádění této dohody a případně jsou prováděny i neplánované kontroly;
 d)
 zajišťuje pravidelné monitorování a podávání zpráv o situaci na domácím i mezinárodním trhu, navrhuje všechny nezbytné studie a doporučuje opatření, která je třeba přijmout na základě zpráv o analýze trhu.
 7.
 Správa nezávislého auditu
 Smíšený výbor:
 a)
 vydá prohlášení o nevznesení námitek proti jmenování nezávislého auditora vybraného stranami a najatého Guyanou v souladu s podmínkami zadání pro nezávislý audit obsaženými v příloze VI této dohody;
 b)
 vydá prohlášení o nevznesení námitek proti případně nezbytnému obnovení smlouvy nezávislého auditora;
 c)
 přezkoumává zprávy nezávislého auditora;
 d)
 navrhuje opatření, která mají být přijata


text:
za účelem vyřešení otázek a doporučení obsažených ve zprávách o nezávislém auditu;
 e)
 posuzuje stížnosti třetích stran týkající se činností nezávislého auditora;
 f)
 schvaluje příručku o postupech vypracovanou a předloženou nezávislým auditorem a schvaluje zprávu o auditu navrženou nezávislým auditorem v souvislosti s dokumentovanými postupy;
 g)
 schvaluje pracovní harmonogram nezávislého auditora a doporučuje případné další audity;
 h)
 posuzuje i) předběžné zprávy nezávislého auditora a ii) souhrnnou zprávu nezávislého auditora, vyjadřuje se k nim a schvaluje je. Souhrnné zprávy budou zpřístupněny veřejnosti;
 i)
 vyžádá si v případě potřeby konkrétní doplňující zprávu od nezávislého auditora;
 j)
 zajišťuje sledování případných nápravných opatření přijatých stranami, která vedou k vyřešení problémů zjištěných nezávislým auditorem.
 ________________
 (1)
 Úř. věst. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.
 (2)
 Úř. věst. EU L 289, 30.10.2008, s. 3.
 (3)
 A1.1.1 se vztahuje na všechny hospodářské subjekty bez ohledu na jejich status. Kromě toho budou hospodářské subjekty v odvětví lesnictví muset splnit jeden z dalších ukazatelů, které odpovídají jejich statusu.
 (4)
 Pokyny k systému sledování pohybu dřeva budou aktualizovány během fáze vývoje systému GTLAS. Tato poznámka pod čarou se vztahuje na všechny pokyny k systému sledování pohybu dřeva v této matici.
 (5)
 V této příloze se „zpráva o ověření systému WTS“ používá jako obecný odkaz na různé zprávy uvedené v příloze V oddíle 3.4.4.
 (6)
 Pokyny k systému WTS budou aktualizovány ve fázi provádění dohody. Tato poznámka pod čarou se vztahuje na všechny pokyny k systému sledování pohybu dřeva v této matici.
 (7)
 CMFA registrované u svépomocných spolků jsou od plnění ukazatele C.3.1.2 osvobozeny.
 (8)
 Pokyny k systému WTS budou aktualizovány ve fázi provádění dohody.
 (9)
 Pokyny k systému WTS budou aktualizovány ve fázi provádění dohody. Tato poznámka pod čarou se vztahuje na všechny pokyny k systému sledování pohybu dřeva v této matici.
 (10)
 Pokyny k systému WTS budou aktualizovány ve fázi provádění dohody. Tato poznámka pod čarou se vztahuje na všechny pokyny k systému sledování pohybu dřeva v této matici.
 (11)
 Soulad s ukazateli v této matici ukazuje zákonný opětovný vstup zabavených dřevařských výrobků do dodavatelského řetězce.
 (12)
 Pokyny k systému WTS budou aktualizovány ve fázi provádění dohody. Tato poznámka pod čarou se vztahuje na všechny pokyny k systému sledování pohybu dřeva v této matici.
 (13)
 Pokyny k systému WTS budou aktualizovány ve fázi provádění dohody. Tato poznámka pod čarou se vztahuje na všechny pokyny k systému sledování pohybu dřeva v této matici.
 (14)
 Pokyny k systému WTS budou aktualizovány ve fázi provádění dohody. Tato poznámka pod čarou se vztahuje na všechny pokyny k systému sledování pohybu dřeva v této matici.
 (15)
 Propuštění do volného oběhu je celní režim EU. Podle čl. 129 odst. 2 a 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví celní kodex Společenství (Modernizovaný celní kodex), propuštění do volného oběhu zahrnuje: a) výběr veškerého dlužného dovozního cla; b) případně výběr dalších poplatků stanovených příslušnými platnými předpisy týkajícími se výběru těchto poplatků; c) uplatnění obchodněpolitických opatření a zákazů a omezení, pokud nebyla uplatněna v dřívější fázi (v tomto


text:
případě patří k těmto opatřením nutnost ověřit existenci licence FLEGT); d) splnění dalších formalit stanovených pro dovoz daného zboží. Propuštěním do volného oběhu získává zboží, které není zbožím Společenství, celní status zboží Společenství.
 (16)
 Státní pozemky zahrnují státní lesní oblasti.
 (17)
 Na státních pozemcích v procesu přeměny provádí komise GFC inspekci před těžbou dřeva, aby zjistila polohu a druhy stromů určených pro komerční těžbu.
 (18)
 Od povinnosti inventarizace před těžbou dřeva může komise GFC upustit u hospodářských subjektů v odvětví lesnictví velkých koncesí, ve kterých je nejméně 25 % bloku (100 ha) ovlivněno aktivní těžbou nerostných surovin.
 (19)
 Komise GFC povolí hospodářským subjektům v odvětví lesnictví kácet stromy nezařazené do inventarizace (s požadovaným průměrem káceného stromu) až do maximální výše 10 % ročního provozního plánu každého bloku schváleného komisí GFC. V důsledku toho musí hospodářský subjekt v odvětví lesnictví vyplnit revidovanou mapu porostu, s jasným označením stromů, které nejsou zařazeny do inventarizace, a předložit ji komisi GFC.
 (20)
 Roční povolené kácení / maximální povolené kácení u velkých koncesí nebo schválená kvóta pro malé koncese.
 (21)
 Rejstřík produkce se používá jako průvodní doklad připojený k povolení k odstranění nebo prohlášení o odstranění soukromého majetku za účelem registrace dodatečných informací o produkci dřevařských výrobků uvedených v jednom z těchto dokumentů.
 (22)
 Dodací list vystavuje hospodářský subjekt v odvětví lesnictví pro kupujícího a jsou v něm uvedeny tyto informace: druh, dodavatel, místo určení, úřední razítko (v případě pilařského závodu / skladu dřeva) a množství (objem nebo délka).
 (23)
 Rejstřík produkce se používá jako průvodní doklad připojený k povolení k odstranění nebo prohlášení o odstranění soukromého majetku za účelem registrace dodatečných informací o produkci dřevařských výrobků uvedených v jednom z těchto dokumentů.
 (24)
 Použití dodacího listu: ten se používá pouze v případě, že byl dřevařský výrobek (za který byl zaplacen licenční poplatek a komisi GFC bylo předloženo povolení k odstranění) prodán na úrovni oblastí státních lesů nebo oblastí soukromých lesů.
 (25)
 Jakmile je vyřešen problém nesouladu, pokud jde o zabavený dřevařský výrobek, vydá komise GFC schvalovací průkaz. Při prodeji dřevařských výrobků v dražbě a při opětovném vstupu do dodavatelského řetězce vydá komise GFC schvalovací průkaz.
 (26)
 Vztahuje se na pilařské závody, sklady dřeva nebo fyzickou osobu, právnickou osobu nebo subjekt, který neprovozuje pilařský závod nebo sklad dřeva, ale má licenci pouze na nákup a prodej dřevařských výrobků.
 (27)
 Hospodářské subjekty v odvětví lesnictví velkých koncesí, malých koncesí, na státních pozemcích v procesu přeměny, v amerindiánských vesnicích a na soukromých pozemcích jsou již registrovány u komise GFC, aby prováděly nebo umožnily provádění komerčního lesního hospodářství.
 (28)
 Zahrnuje žádost o vývoz lesnických produktů, žádost o osvědčení o uvedení dřeva na trh, žádost o vývozní osvědčení a elektronický jednotný správní doklad v systému ASYCUDA.
 (29)
 Vesnická rada se může rozhodnout, že přijme náhradu škody nebo že věc postoupí soudnímu řízení. V kterémkoli z těchto dvou scénářů získá oddělení FMD kopii zprávy od vesnické rady.
 (30)
 V případě, že v době zabavení dřeva neprobíhají žádné vládní projekty, budou tyto dřevařské výrobky skladovány pro pozdější použití na zabezpečeném místě


text:
schváleném komisí GFC.
 (31)
 Potvrzení: vláda ověří informace uvedené hospodářským subjektem v odvětví lesnictví za účelem zajištění správnosti prohlášení. Sesouhlasení: vláda porovná informace mezi dvěma kroky za účelem ověření sledovatelnosti.
 (32)
 Formulář výkazu řeziva a vyprodukovaného dřeva nebo formulář výkazu nařezané kulatiny a vyprodukovaného dřeva nebo měsíční výkaz skladu dřeva.
 (33)
 Definice hospodářského subjektu v odvětví lesnictví viz oddíl 3 přílohy II.
 (34)
 Formulář výkazu řeziva a vyprodukovaného dřeva nebo formulář výkazu nařezané kulatiny a vyprodukovaného dřeva nebo měsíční výkaz skladu dřeva.
 (35)
 Druh platby zahrnuje poplatky, platby a dávky.
 (36)
 Druh platby zahrnuje poplatky, platby a dávky.
 (37)
 Definice hospodářského subjektu v odvětví lesnictví viz oddíl 3 přílohy II.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 29.4.2016
 COM(2016) 233 final
 2016/0123(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Generální radě Světové obchodní organizace k žádosti Evropské unie o prodloužení výjimky WTO týkající se autonomního preferenčního režimu pro západní Balkán
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Cílem tohoto návrhu je stanovit postoj, který má Evropská unie zaujmout v Generální radě Světové obchodní organizace (WTO) k prodloužení výjimky WTO týkající se autonomních obchodních preferencí, které by měla Evropská unie přiznat západnímu Balkánu do 31. prosince 2021.
 Jednalo by se o třetí prodloužení výjimky Světovou obchodní organizací.
 Dne 8. prosince 2000 se Generální rada WTO rozhodla poskytnout Evropské unii výjimku z jejích závazků podle čl. I odst. 1 Dohody GATT 1994 nezbytnou k tomu, aby mohla Evropská unie přiznat preferenční zacházení zvýhodněným zemím pro období do 31. prosince 2006
 1
 . Dne 28. července 2006 bylo Evropské unii poskytnuto prodloužení do 31. prosince 2011
 2
 . Dne 5. prosince 2011 bylo Evropské unii poskytnuto prodloužení do 31. prosince 2016
 3
 .
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Evropská unie přiznala preferenční sazby západnímu Balkánu na základě nařízení Rady (ES) č. 2007/2000 ze dne 18. září 2000, které zavádí bezcelní nebo preferenční zacházení pro produkty pocházející ze západního Balkánu (Albánie, Bosna a Hercegovina, Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Kosovo
 4
 , Černá Hora a Srbsko). Nařízení (ES) č. 2007/2000 bylo několikrát podstatně změněno a bylo kodifikováno nařízením Rady (ES) č. 1215/2009
 5
 . Další změny byly zavedeny v roce 2011 na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1336/2011 ze dne 13. prosince 2011
 6
 , konkrétně prodloužení autonomních obchodních preferencí do 31. prosince 2015. Nařízení (EU) č. 517/2013
 7
 vyjmulo z působnosti nařízení Rady (ES) č. 1215/2009 Chorvatsko v důsledku jeho přistoupení k EU.
 Evropská unie přijala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2423/2015 ze dne 16. prosince 2015, kterým se dále mění nařízení Rady (ES) č. 1215/2009 a obnovuje autonomní preferenční režim pro západní Balkán do 31. prosince 2020.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Nevztahuje se na tento návrh.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 V čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se stanoví, že má-li orgán zřízený mezinárodní dohodou přijmout rozhodnutí s právním účinkem, Rada na návrh Komise nebo vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku přijme rozhodnutí stanovující postoj, který má být přijat jménem Evropské unie. Poskytnutí výjimky týkající se dalších autonomních obchodních preferencí přiznaných Evropskou unií západnímu Balkánu spadá pod toto ustanovení, jelikož se rozhodnutí přijímá v orgánu zřízeném mezinárodní dohodou (Generální rada nebo Konference ministrů WTO) dotýkající se práv a závazků Evropské unie.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Proporcionalita
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Volba nástroje
 Nevztahuje se na tento návrh.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Nevztahuje se na tento návrh.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Nevztahuje se na tento návrh.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 Nevztahuje se na tento návrh.
 2016/0123 (NLE)
 Návrh


text:
ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Generální radě Světové obchodní organizace k žádosti Evropské unie o prodloužení výjimky WTO týkající se autonomního preferenčního režimu pro západní Balkán
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)V článku IX odst. 3 a 4 Dohody o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše (dále jen „Dohoda o WTO“) jsou stanoveny postupy pro zproštění člena některého ze závazků, které mu jsou uloženy Dohodou o WTO nebo mnohostrannými obchodními dohodami.
 (2)Nařízení Rady (ES) č. 2007/2000 ze dne 18. září 2000, které zavádí bezcelní nebo preferenční zacházení pro produkty pocházející ze západního Balkánu (Albánie, Bosna a Hercegovina, Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Kosovo
 8
 *, Černá Hora a Srbsko), bylo několikrát podstatně změněno a bylo kodifikováno nařízením Rady (ES) č. 1215/2009
 9
 . Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1336/2011
 10
 ze dne 13. prosince 2011 prodloužilo přiznání autonomních obchodních preferencí do 31. prosince 2015. Nařízení (EU) č. 517/2013
 11
 vyjmulo z působnosti nařízení Rady (ES) č. 1215/2009 Chorvatsko v důsledku jeho přistoupení k EU. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2423/2015 ze dne 16. prosince 2015 prodlužuje přiznání autonomních obchodních preferencí do 31. prosince 2020. Nařízení Rady (ES) č. 1215/2009, v platném znění, stanoví volný přístup na trh Unie pro produkty pocházející ze zemí a území západního Balkánu, s výjimkou některých zemědělských produktů, na které se vztahují omezené úlevy ve formě celních kvót s nulovým clem.
 (3)Nebude-li existovat nezbytná výjimka ze závazků Evropské unie podle čl. I odst. 1 a článku XIII Dohody GATT 1994, bude třeba zacházení poskytnuté autonomními obchodními preferencemi rozšířit na všechny ostatní členy Světové obchodní organizace (WTO).
 (4)Je v zájmu Evropské unie požádat o prodloužení výjimky WTO týkající se autonomních obchodních preferencí přiznaných Evropskou unií západnímu Balkánu podle čl. IX odst. 3 Dohody o WTO.
 (5)Evropská unie musí tuto žádost podat Světové obchodní organizaci.
 (6)Je proto vhodné stanovit postoj, který má Evropská unie zaujmout v Generální radě WTO k této žádosti,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Evropské unie zaujat v Generální radě Světové obchodní organizace, je požádat o prodloužení stávající výjimky WTO týkající se autonomních obchodních preferencí přiznaných Evropskou unií západnímu Balkánu do 31. prosince 2021 a podpořit přijetí uvedené žádosti.
 Tento postoj vyjádří Komise.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 WT/L/380.
 (2)
 WT/L/654.
 (3)
 WT/L/836.
 (4)
 Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1244/99.
 (5)
 Úř. věst. L 328, 15.12.2009, s. 1.
 (6)
 Úř. věst. L 347, 30.12.2011, s. 1.
 (7)
 Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 1.
 (8)
 *Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/99 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.
 (9)
 Úř. věst. L 328, 15.12.2009, s. 1.
 (10)
 Úř.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52008PC0246
 Návrh nařízení Rady, kterým se mění přílohy A a B nařízení (ES) č. 1346/2000 o úpadkovém řízení /* KOM/2008/0246 konečném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 8.5.2008KOM(2008) 246 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění přílohy A a B nařízení (ES) č. 1346/2000 o úpadkovém řízení(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhu- Odůvodnění a cíle návrhuJe třeba změnit přílohy A a B nařízení Rady (ES) č. 1346/2000 o úpadkovém řízení.- Obecné souvislostiPříloha A nařízení Rady (ES) č. 1346/2000 uvádí seznam úpadkových řízení podle čl. 2 písm. a) nařízení. Příloha A vyjmenovává likvidační řízení podle čl. 2 písm. c) nařízení.Přílohy nařízení Rady (ES) č. 1346/2000 byly naposledy změněny nařízením Rady (ES) č. 681/2007 ze dne 13. června 2007.Dne 13. prosince 2007 Lotyšská republika oznámila Komisi další změny v seznamech uvedených v příloze A a B.- Platná ustanovení v oblasti návrhuNařízení (ES) č. 1346/2000 by mělo být přiměřeně změněno podle tohoto návrhu.- Slučitelnost s jinými politikamiToto nařízení je v souladu s ostatními politikami Společenství.2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů- Konzultace zúčastěných stranNení třeba provést externí konzultaci.- Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo zapotřebí žádných externích odborných konzultací.- Posouzení dopadůZměna nařízení se může kladně projevit v reorganizaci podniků.Pravděpodobně bude mít kladný nebo neutrální dopad na zaměstnanost.Pravděpodobně bude mít kladný nebo neutrální dopad na životní prostředí.3. Právní stránka návrhu- Shrnutí navrhovaných opatřeníCílem návrhu je změnit přílohy nařízení (ES) č. 1346/2000, aby byly zohledněny změny ve vnitrostátním úpadkovém právu členských států.- Právní základNávrh vychází z článku 45 nařízení (ES) č. 1346/2000.- Zásada subsidiarityTento návrh spadá pod výhradní pravomoc Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.- Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:Návrh Komise nahrazuje seznamy týkající se Lotyšské republiky uvedené v přílohách A a B nařízení Rady (ES) č. 1346/2000 novými seznamy, v nichž jsou zohledněny informace oznámené Lotyšskou republikou.Nařízení je přímo použitelné v členských státech a nevyžaduje žádná prováděcí opatření. Jelikož se vyhlašuje v Úředním věstníku Evropské unie , je jeho obsah přístupný všem zúčastěným stranám.- Volba nástrojůNavrhovaným nástrojem je nařízení.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z těchto důvodů:Podle článku 45 nařízení Rady (ES) č. 1346/2000 může přílohy nařízení změnit pouze Rada z podnětu členských států nebo na návrh Komise. Během období pěti let od vstupu v platnost Amsterodamské smlouvy (čl. 67 odst. 1 Smlouvy o ES) mohlo podněty vznášet více subjektů, ode dne vstupu v platnost Smlouvy z Nice (čl. 67 odst. 2 Smlouvy o ES) je však iniciativa vyhrazena pouze Komisi. Z tohoto důvodu je na Komisi, aby Radě navrhla změnit přílohy nařízení podle článku 45 daného nařízení.4. Rozpočtové důsledkyNávrh nemá žádné rozpočtové důsledky.5. ZjednodušeníNávrh stanoví zjednodušení správních postupů pro veřejné orgány (EU nebo vnitrostátní) a zjednodušení správních postupů pro soukromé subjekty.Soudy členských států budou včas informovány o úpadkovém řízení, které budou muset uznat.Věřitelé, dlužníci a konkursní správcové budou informováni o úpadkovém řízení v rozsahu nařízení.NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění přílohy A a B nařízení (ES) č. 1346/2000 o úpadkovém řízeníRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení


text: Rady (ES) č. 1346/2000 ze dne 29. května 2000 o úpadkovém řízení[1], a zejména na čl. 45 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise[2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Přílohy A a B nařízení (ES) č. 1346/2000 obsahují seznam úpadkových řízení a likvidačních řízení ve vnitrostátních právních předpisech členských států.(2) Dne 13. prosince 2007 Lotyšská republika oznámila Komisi v souladu s článkem 45 nařízení (ES) č. 1346/2000 změny v seznamech uvedených v příloze A a B daného nařízení.(3) Spojené království a Irsko jsou vázány nařízením (ES) č. 1346/2000 a na základě článku 45 uvedeného nařízení se proto účastní přijímání a používání tohoto nařízení.(4) V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není závazné ani použitelné.(5) Nařízení (ES) č. 1346/2000 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1346/2000 se mění takto:1) V příloze A se úpadková řízení týkající se Lotyšské republiky nahrazují tímto:„LATVIJA- Tiesiskās aizsardzības process- Sanācija juridiskās personas maksātnespējas procesā- Izlīgums juridiskās personas maksātnespējas procesā- Izlīgums fiziskās personas maksātnespējas procesā- Bankrota procedūra juridiskās personas maksātnespējas procesā- Bankrota procedūra fiziskās personas maksātnespējas procesā“2) V příloze B se likvidační řízení týkající se Lotyšské republiky nahrazují tímto:„LATVIJA- Bankrota procedūra juridiskās personas maksātnespējas procesā- Bankrota procedūra fiziskās personas maksātnespējas procesā“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost v den po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a je přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství.V Bruselu dneZa Radupředseda [1] Úř. věst. L 160, 30.6.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 681/2007 (Úř. věst. L 159, 20.6.2007, s. 1).[2] Úř. věst. C , , s. .


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 15.9.2017
 COM(2017) 484 final
 2017/0222(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o podpisu jménem Unie a prozatímním provádění protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Na základě příslušných směrnic pro jednání
 1
 vedla Komise jednání s mauricijskou vládou za účelem uzavření nového protokolu k Dohodě o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou
 2
 . Po těchto jednáních byl dne 26. dubna 2017 parafován nový protokol. Protokol se vztahuje na období čtyř let od data jeho prozatímního provádění, tj. od data jeho podpisu, jak je uvedeno v jeho článku 15.
 Hlavním cílem nového protokolu je zajistit rybolovná práva pro plavidla Unie v mauricijských vodách na základě nejlepších dostupných vědeckých doporučení Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) a případně v mezích dostupného přebytku. Komise formulovala svůj postoj zčásti na základě výsledků hodnocení předchozího protokolu (2014–2017) a do budoucnosti zaměřeného posouzení toho, zda by měl být uzavřen nový protokol. Obě byla provedena externími odborníky. Protokol Evropské unii a Mauricijské republice rovněž v zájmu obou stran umožní užší spolupráci při podpoře politiky udržitelného rybolovu, odpovědného využívání rybolovných zdrojů v mauricijských vodách a v rámci úsilí Mauricia o rozvoj své udržitelné oceánské ekonomiky.
 Protokol stanoví rybolovná práva v těchto kategoriích:
 –
 40 plavidel lovících tuňáky pomocí košelkových nevodů;
 –
 45 plavidel lovících u hladiny pomocí dlouhých lovných šňůr.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Nový protokol poskytne rámec pro rybolov prováděný plavidly Unie v mauricijských vodách a pro silnější spolupráci mezi Unií a Mauriciem s ohledem na priority reformované společné rybářské politiky a její vnější dimenzi. Cílem je vytvoření strategického partnerství s touto zemí.
 Komise proto navrhuje, aby Rada schválila podpis a prozatímní provádění nového protokolu.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Návrh je v souladu s vnějšími vztahy Evropské unie s africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT).
 2.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Během hodnocení ex post a ex ante ohledně možnosti nového protokolu mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou byly konzultovány zainteresované strany. Odborníci z členských států a daného odvětví byli také konzultováni na technických schůzkách. Tyto konzultace vedly k závěru, že uzavření nového protokolu k dohodě o partnerství v odvětví rybolovu by pro Evropskou unii a Mauricijskou republiku bylo přínosné.
 3.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Roční finanční příspěvek dosahuje 575 000 EUR a vychází z:
 a) referenčního množství 4 000 tun, pro něž byla stanovena roční částka spojená s přístupem ve výši 220 000 EUR;
 b) podpory pro rozvoj odvětvové politiky rybolovu Mauricijské republiky ve výši 220 000 EUR ročně; a
 c) podpory na rozvoj oceánské ekonomiky ve výši 135 000 EUR ročně.
 Tato podpora splňuje cíle vnitrostátní rybářské a námořní politiky a oceánské ekonomiky a konkrétně naplňuje potřeby Mauricia v souvislosti s: vědeckým výzkumem, tradičním rybolovem, sledováním a kontrolou rybolovu a dohledem nad ním a bojem proti nezákonnému rybolovu.
 2017/0222 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o podpisu jménem Unie


text:
a prozatímním provádění protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dne 28. ledna 2014 přijala Rada rozhodnutí Rady 2014/146/EU
 3
 o uzavření Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou (dále jen „dohoda“).
 (2)První protokol k dohodě stanovil na období tří let rybolovná práva přiznaná plavidlům Unie v rybolovné oblasti spadající pod svrchovanost nebo jurisdikci Mauricia a finanční příspěvek poskytovaný Unií. Období uplatňování uvedeného protokolu skončilo dne 27. ledna 2017.
 (3)Komise jménem Evropské unie sjednala nový protokol, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou (dále jen „protokol“). Protokol byl parafován dne 26. dubna 2017.
 (4)Cílem protokolu je umožnit Evropské unii a Mauricijské republice užší spolupráci při podpoře politiky udržitelného rybolovu, odpovědného využívání rybolovných zdrojů v mauricijských vodách a v rámci úsilí Mauricia o rozvoj své udržitelné oceánské ekonomiky.
 (5)Protokol by proto měl být podepsán jménem Unie, s výhradou jeho pozdějšího uzavření.
 (6)Aby bylo zajištěno rychlé zahájení rybolovných činností plavidel Unie, měl by být protokol prováděn prozatímně, než vstoupí v platnost,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Podpis protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou, se schvaluje jménem Unie s výhradou jeho uzavření.
 Znění protokolu, který se má podepsat, se připojuje k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Generální sekretariát Rady zřídí nástroje udělující plnou moc k podpisu protokolu, s výhradou jeho uzavření, osobě nebo osobám určeným vyjednavačem protokolu.
 Článek 3
 Protokol se prozatímně provádí v souladu s jeho článkem 15 ode dne jeho podpisu do okamžiku jeho vstupu v platnost.
 Článek 4
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem následujícím po jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda / předsedkyně
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.
 Název návrhu/podnětu
 1.2.
 Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3.
 Povaha návrhu/podnětu
 1.4.
 Cíle
 1.5.
 Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.6.
 Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7.
 Předpokládaný způsob řízení
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.
 Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2.
 Systém řízení a kontroly
 2.3.
 Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.
 Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 3.2.
 Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1.
 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2.
 Odhadovaný dopad na operační prostředky
 3.2.3.
 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.4.
 Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5.
 Příspěvky třetích stran
 3.3.
 Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 Návrh rozhodnutí Rady o uzavření protokolu k Dohodě o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou
 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 4
 11. – Námořní záležitosti a rybolov
 11 03 – Povinné


text:
příspěvky regionálním organizacím pro řízení rybolovu a jiným mezinárodním organizacím a na dohody o udržitelném rybolovu
 1.3.Povaha návrhu/podnětu
 ☑ Návrh/podnět se týká nové akce
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
 5
 ◻ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
 ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4.Cíle
 1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
 Sjednávání a uzavírání dohod o partnerství v odvětví udržitelného rybolovu se třetími zeměmi splňuje obecný cíl poskytnout rybářským plavidlům EU přístup k rybolovným oblastem ve třetích zemích a rozvíjet s těmito zeměmi partnerství v zájmu udržitelného využívání rybolovných zdrojů mimo vody EU.
 Uvedené dohody rovněž zajišťují soudržnost mezi zásadami, jimiž se řídí společná rybářská politika, a závazky přijatými v rámci jiných evropských politik (udržitelné využívání zdrojů třetích zemí, boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, integrace partnerských zemí do globální ekonomiky a lepší politické a finanční řízení rybolovu).
 1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl:
 Přispívat k udržitelnému rybolovu ve vodách mimo EU, udržovat evropskou přítomnost v zámořských lovištích a chránit zájmy evropského rybářského odvětví a spotřebitelů sjednáváním a uzavíráním dohod o partnerství v odvětví udržitelného rybolovu s pobřežními státy v souladu s ostatními evropskými politikami.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 Námořní záležitosti a rybolov, vytvoření rámce pro řízení rybolovných činností prováděných rybářskými plavidly Evropské unie ve vodách třetích zemí (dohody o udržitelném rybolovu) (rozpočtová položka 11.0301).
 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
 Uzavření protokolu umožňuje vytvoření strategického partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou. Uzavřením protokolu budou pro plavidla Unie vytvořena rybolovná práva v mauricijských vodách.
 Protokol rovněž přispěje k lepšímu řízení a uchovávání rybolovných zdrojů prostřednictvím finanční (odvětvové) podpory pro provádění programů přijatých na vnitrostátní úrovni partnerskou zemí, zejména v souvislosti se sledováním nezákonného rybolovu a bojem proti němu.
 Protokol také přispěje k rozvoji oceánské ekonomiky Mauricia, podpoře „modrého růstu“ a udržitelného využívání jeho mořských zdrojů.
 1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
 míra využívání rybolovných práv (roční využití oprávnění k rybolovu jako procentní podíl jejich dostupnosti podle protokolu);
 shromažďování a analýza dat o úlovcích a obchodní hodnotě dohody;
 příspěvek k zaměstnanosti a přidané hodnotě v EU a ke stabilizaci trhu EU (souhrnně s ostatními dohodami o partnerství v odvětví udržitelného rybolovu);
 počet technických schůzek a zasedání smíšeného výboru.
 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Aby nedošlo ke zdržení rybolovných činností, je záměrem prozatímní provádění nového protokolu od data jeho podpisu.
 Nový protokol vytvoří rámec pro rybolovné činnosti evropského loďstva v mauricijské rybolovné oblasti a umožní majitelům evropských plavidel žádat o oprávnění k rybolovu pro uvedenou oblast. Tento nový protokol navíc posiluje spolupráci mezi EU a Mauricijskou republikou za účelem podpory rozvoje udržitelné rybářské politiky. Stanoví konkrétně, že plavidla budou sledována pomocí systému VMS, a že v budoucnu bude předávání údajů o úlovcích probíhat elektronicky. Odvětvová podpora poskytovaná podle protokolu pomůže Mauricijské republice s její rybářskou strategií, včetně boje proti nezákonnému, nehlášenému a


text:
neregulovanému rybolovu.
 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Pokud jde o tento nový protokol, nečinnost ze strany EU by plavidlům EU znemožnila rybolov, jelikož dohoda obsahuje ustanovení, které vylučuje rybolovné činnosti, jež neprobíhají v rámci definovaném protokolem k dohodě. Poskytuje rovněž rámec pro posílenou spolupráci s EU, především pokud jde o boj proti nezákonnému rybolovu.
 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Na základě analýzy minulých úlovků v mauricijské rybolovné oblasti a nedávných úlovků v rámci podobných protokolů v dotčeném regionu, jakož i posouzení a dostupných vědeckých doporučení, smluvní strany stanovily referenční množství tuňáka a tuňákovitých ryb ve výši 4 000 tun ročně s rybolovnými právy pro 40 plavidel lovících pomocí košelkových nevodů a 45 plavidel lovících u hladiny pomocí dlouhých lovných šňůr. Odvětvová podpora byla stanovena relativně vysoká, aby se zohlednily požadavky, pokud jde o budování kapacity mauricijských rybářských orgánů a priority vnitrostátní rybářské strategie, jakož i plány na podporu oceánské ekonomiky tohoto ostrovního státu.
 1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji
 Finanční prostředky na základě dohody v odvětví rybolovu představují ve vnitrostátním rozpočtu Mauricia zastupitelné příjmy. Nicméně podmínkou pro uzavření a sledování dohod o partnerství v odvětví udržitelného rybolovu je přidělení části těchto prostředků na prováděcí opatření v rámci odvětvové politiky dané země. Tyto finanční zdroje jsou kompatibilní s jinými zdroji financování od jiných poskytovatelů mezinárodních financí na provádění projektů nebo programů na vnitrostátní úrovni v odvětví rybolovu.
 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad
 ☑ Časově omezený návrh/podnět
 –☑
 Návrh/podnět s platností od roku 2017 do roku 2021
 –☑
 Finanční dopad od roku 2017 do roku 2021
 ◻ Časově neomezený návrh/podnět
 –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,
 –poté plné fungování.
 1.7.Předpokládaný způsob řízení
 6
 ☑ Přímé řízení Komisí
 –☑ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;
 –◻
 prostřednictvím výkonných agentur;
 ◻ Sdílené řízení s členskými státy
 ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
 –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;
 –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);
 –◻ EIB a Evropský investiční fond;
 –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení;
 –◻ veřejnoprávní subjekty;
 –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
 –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;
 –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
 –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte četnost a podmínky.
 Komise (GŘ MARE, ve spolupráci se svým atašé pro rybolov přítomným v regionu) bude zajišťovat pravidelné sledování provádění protokolu, pokud jde o využívání rybolovných práv ze strany provozovatelů, údaje o úlovcích a dodržování podmínek odvětvové podpory.
 Dohoda o partnerství v odvětví rybolovu stanoví, že se má nejméně jednou ročně konat zasedání smíšeného výboru, na němž Komise a Mauricijská republika přezkoumají provádění dohody a protokolu a bude-li to nutné, upraví příslušné programy


text:
či finanční příspěvek.
 2.2.Systém řízení a kontroly
 2.2.1.Zjištěná rizika
 Zjištěným rizikem je nedostatečné využití nebo zpoždění při využití finančních prostředků určených na financování odvětvové rybářské politiky.
 2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly
 V rámci přípravy a provádění odvětvové politiky stanovené v dohodě a protokolu se plánuje rozsáhlý dialog. Součástí těchto kontrolních metod je rovněž společná analýza výsledků uvedená v článku 5 protokolu.
 Kromě toho dohoda a protokol obsahují specifická ustanovení umožňující za určitých podmínek a okolností jejich pozastavení.
 2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb
 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Komise se zavazuje navázat s Mauricijskou republikou politický dialog a pravidelnou koordinaci s cílem zlepšit řízení dohody a protokolu a posílit příspěvek EU k udržitelnému řízení zdrojů. Na veškeré platby, které Komise v rámci dohod o partnerství v odvětví rybolovu provádí, se vztahují standardní pravidla a rozpočtové a finanční postupy Komise. Zejména je provedena plná identifikace bankovního účtu třetích zemí, na nějž se finanční příspěvek vyplácí. V čl. 4 odst. 8 tohoto protokolu stanoví, že se celý finanční příspěvek zasílá na účet státní pokladny, který je veden u mauricijské centrální banky.
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 ·Stávající rozpočtové položky
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh výdaje
 Příspěvek
 Číslo
 [název...........................]
 RP
 7
 zemí ESVO
 8
 kandidátských zemí
 9
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 2
 11.03.01
 Vytvoření rámce pro řízení rybolovných činností prováděných rybářskými plavidly Evropské unie ve vodách třetích zemí (dohody o udržitelném rybolovu)
 RP/NRP
 NE
 NE
 NE
 NE
 ·Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh výdaje
 Příspěvek
 Číslo
 [název...........................]
 RP/NRP
 zemí ESVO
 kandidátských zemí
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 [XX.YY.YY.YY]
 ANO/NE
 ANO/NE
 ANO/NE
 ANO/NE
 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje
 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 Číslo 2
 Udržitelný růst: přírodní zdroje
 GŘ: <MARE>
 Rok
 2017
 10
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 • Operační prostředky
 Číslo rozpočtové položky 11.0301
 Závazky
 (1)
 0,575
 0,575
 0,575
 0,575
 2,300
 Platby
 (2)
 0,575
 0,575
 0,575
 0,575
 2,300
 Číslo rozpočtové položky
 Závazky
 (1a)
 Platby
 (2a)
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
 11
 Číslo rozpočtové položky
 (3)
 CELKEM prostředky
 pro GŘ MARE
 Závazky
 =1+1a +3
 0,575
 0,575
 0,575
 0,575
 2,300
 Platby
 =2+2a
 +3
 0,575
 0,575
 0,575
 0,575
 2,300
 • Operační prostředky CELKEM
 Závazky
 (4)
 0,575
 0,575
 0,575
 0,575
 2,300
 Platby
 (5)
 0,575
 0,575
 0,575
 0,575
 2,300
 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM
 (6)
 CELKEM prostředky
 v rámci OKRUHU 2
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 =4+ 6
 0,575
 0,575
 0,575
 0,575
 2,300
 Platby
 =5+ 6
 0,575
 0,575
 0,575
 0,575
 2,300
 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
 •


text:
Operační prostředky CELKEM
 Závazky
 (4)
 Platby
 (5)
 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM
 (6)
 CELKEM prostředky
 z OKRUHU 1 až 4
 víceletého finančního rámce
 (referenční částka)
 Závazky
 =4+ 6
 Platby
 =5+ 6
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 5
 „Správní výdaje“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 GŘ: MARE
 • Lidské zdroje
 • Ostatní správní výdaje
 GŘ MARE CELKEM
 Prostředky
 CELKEM prostředky
 v rámci OKRUHU 5
 víceletého finančního rámce
 (Závazky celkem = platby celkem)
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 N
 12
 Rok
 N+1
 Rok
 N+2
 Rok
 N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 CELKEM prostředky
 z OKRUHU 1 až 5
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 0,798
 0,798
 0,798
 0,848
 3,242
 Platby
 0,798
 0,798
 0,798
 0,848
 3,242
 Odhadovaný dopad na operační prostředky
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.
 –☑
 Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy
 ⇩
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh
 13
 Průměrné náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Celkový počet
 Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1
 14
 ...
 – přístup (ref t 4000xx55
 Roční
 0,220
 0,220
 0,220
 0,220
 0,220
 0,880
 – odvětvový
 Roční
 0,355
 0,355
 0,355
 0,355
 0,355
 1,420
 – Výstup
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1
 0,575
 0,575
 0,575
 0,575
 2,300
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 ...
 – Výstup
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2
 NÁKLADY CELKEM
 0,575
 0,575
 0,575
 0,575
 2,300
 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 Shrnutí
 –☑
 Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 15
 Rok
 Rok
 Rok
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 Ostatní správní výdaje
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 mimo OKRUH 5
 16
 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 Ostatní výdaje správní povahy
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 CELKEM
 .
 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a jiné výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
 –☑
 Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky
 Rok 2017
 Rok 2018
 Rok 2019
 Rok 2020
 • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)
 XX 01 01 02 (při delegacích)
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)
 10


text:
01 05 01 (v přímém výzkumu)
 • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)
 17
 XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce)
 XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)
 11 01 04 01
 18
 – v ústředí
 – při delegacích
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu)
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte)
 CELKEM
 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci
 Provádění protokolu (platby, přístup plavidel EU do mauricijských vod, zpracování oprávnění k rybolovu), příprava zasedání smíšeného výboru a následná opatření, příprava obnovení protokolu: externí hodnocení, legislativní postupy, jednání.
 Externí zaměstnanci
 Provádění protokolu: kontakty s mauricijskými orgány za účelem přístupu plavidel EU do mauricijských vod, příprava oprávnění k rybolovu a návazná opatření k zasedáním smíšeného výboru, zejména provádění odvětvové podpory.
 Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 –☑
 Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
 –◻
 Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
 Příspěvky třetích stran
 –☑ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
 –Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:
 prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 N
 Rok
 N+1
 Rok
 N+2
 Rok
 N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt
 Spolufinancované prostředky CELKEM
 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
 –☑
 Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –◻
 Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 dopad na vlastní zdroje
 dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka:
 Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce
 Dopad návrhu/podnětu
 19
 Rok
 N
 Rok
 N+1
 Rok
 N+2
 Rok
 N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ....
 U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.
 Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 (1)
 Přijatých na 3459. zasedání Rady pro zemědělství a rybolov dne 11. dubna 2016.
 (2)
 Úř. věst. L 79, 18.3.2010, s. 3.
 (3)
 Rozhodnutí Rady 2014/146/EU ze dne 28. ledna 2014 o uzavření Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou (Úř. věst. L 79, 18.3.2014, s. 2).
 (4)
 ABM: řízení podle činností (activity-based management); ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).
 (5)
 Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
 (6)
 Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 (7)
 RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 (8)
 ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 (9)
 Kandidátské země a případně


text:
potenciální kandidátské země západního Balkánu.
 (10)
 Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 (11)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (12)
 Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 (13)
 Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 (14)
 Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 (15)
 Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 (16)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (17)
 SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
 (18)
 Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
 (19)
 Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 15.9.2017
 COM(2017) 484 final
 PŘÍLOHY
 k
 návrhuROZHODNUTÍ RADY
 o podpisu jménem Unie a prozatímním provádění Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o partnerství mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou v odvětví rybolovu
 PROTOKOL,
 kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou
 Článek 1
 Doba trvání
 Tento protokol a jeho příloha se použijí po dobu čtyř let od data prozatímního provádění.
 Článek 2
 Zásady
 1.
 Podle článku 6 dohody o partnerství v odvětví rybolovu smějí plavidla plující pod vlajkou členského státu Evropské unie (dále jen „plavidla Unie“) provozovat rybolovnou činnost v mauricijských vodách pouze pokud mají oprávnění k rybolovu vydané podle tohoto protokolu v souladu s kapitolou II jeho přílohy.
 2.
 V zájmu pokračujícího rozvoje odpovědného a udržitelného rybolovu se strany dohodly na spolupráci v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu.
 3.
 Strany se zavazují, že budou podporovat odpovědný rybolov v mauricijských vodách, a to na základě zásady nediskriminace mezi různými loďstvy, která v mauricijských vodách provozují rybolov. Mauricius se zavazuje, že bude na veškerá průmyslová loďstva působící v jeho vodách uplatňovat tatáž technická opatření a opatření pro zachování zdrojů.
 4.
 V zájmu transparentnosti se mauricijské orgány zavazují, že budou EU prostřednictvím smíšeného výboru podle článku 9 dohody o partnerství v odvětví rybolovu (dále jen „smíšený výbor“) poskytovat relevantní informace o rybolovných činnostech probíhajících v mauricijských vodách, a to v souladu s požadavky IOTC.
 5.
 Strany se zavazují provádět tuto dohodu v souladu s článkem 9 dohody z Cotonou o podstatných prvcích týkajících se lidských práv, demokratických zásad a právního státu a základním prvkem týkajícím se řádné správy věcí veřejných.
 6.
 Najímání námořníků na palubu plavidel Evropské unie se řídí Prohlášením Mezinárodní organizace práce (MOP) o zásadách a základních právech při práci, které se ze zákona vztahuje na odpovídající smlouvy a obecné pracovní podmínky. Zejména se to týká svobody sdružování a faktického uznávání práva


text:
na kolektivní vyjednávání, jakož i odstranění diskriminace v zaměstnání a povolání.
 Článek 3
 Rybolovná práva
 1.
 Rybolovná práva udělená podle článku 5 dohody o partnerství v odvětví rybolovu pro vysoce stěhovavé druhy (druhy uvedené na seznamu v příloze 1 Úmluvy OSN o mořském právu z roku 1982) jsou následující:
 a)
 40 plavidel lovících pomocí košelkových nevodů a
 b)
 45 plavidel lovících u hladiny pomocí dlouhých lovných šňůr.
 2.
 Pokud IOTC nestanoví jinak, povolí Mauricius na podporu činností rybářských plavidel Unie v mauricijských vodách nejvýše 20 podpůrných plavidel.
 3.
 Odstavce 1 a 2 se použijí při dodržení článků 8 a 9 tohoto protokolu.
 Článek 4
 Finanční příspěvek
 1.
 Celkový finanční příspěvek podle článku 7 dohody o partnerství v odvětví rybolovu je na období uvedené v článku 1 stanoven na 2 300 000 EUR.
 2.
 Tento celkový finanční příspěvek tvoří:
 a)
 částka 220 000 EUR ročně za přístup do mauricijských vod odpovídající referenčnímu množství 4 000 tun ročně;
 b)
 zvláštní částka ve výši 220 000 EUR ročně na podporu a provádění rybářské odvětvové politiky Mauricia a
 c)
 dodatečná částka ve výši 135 000 EUR na podporu rozvoje námořní politiky a oceánské ekonomiky v souladu s cíli uvedenými v článku 9 tohoto protokolu.
 3.
 Odstavec 1 se použije při dodržení článků 5 až 9 tohoto protokolu.
 4.
 Evropská unie uhradí částku uvedenou v odst. 2 písm. a) tohoto článku nejpozději 60 dnů ode dne počátku prozatímního provádění pro první rok a nejpozději v den výročí prozatímního provádění tohoto protokolu v následujících letech.
 5.
 Pokud roční množství tuňáků ulovených plavidly Evropské unie v mauricijských vodách přesáhne roční referenční množství uvedené v odst. 2 písm. a), částka ročního finančního příspěvku za přístupová práva se zvýší o 55 EUR za každou tunu ulovenou navíc.
 6.
 Celková roční částka vyplacená Evropskou unií však nesmí přesáhnout dvojnásobek částky uvedené v odst. 2 písm. a). Pokud množství ulovená plavidly Evropské unie v mauricijských vodách přesáhnou množství odpovídající dvojnásobku celkové roční částky, je splatná částka za množství přesahující uvedené omezení vyplacena v následujícím roce.
 7.
 Při nakládání s finančním příspěvkem uvedeným v čl. 2 písm. a) má Mauricius plnou svobodu.
 8.
 Finanční příspěvek se zasílá na jediný účet státní pokladny na Mauriciu, který je veden u mauricijské centrální banky. Finanční příspěvek uvedený v odst. 2 písm. b) a c) se poskytne mauricijskému subjektu odpovědnému za provádění rybářské a námořní politiky. Orgány Mauricia každý rok poskytnou Evropské unii číslo účtu.
 9.
 Prováděcí pravidla týkající se využití finančního příspěvku uvedeného v čl. 4 odst. 2 písm. c) se dohodnou na prvním zasedání smíšeného výboru konaném podle tohoto protokolu. Budou zahrnovat definici činností uvedených v článku 9, odpovědné útvary, odpovídající rozpočtové projekce, pravidla pro úhrady a mechanismy vykazování.
 Článek 5
 Odvětvová podpora
 1.
 Smíšený výbor se nejpozději tři měsíce po datu zahájení prozatímního provádění tohoto protokolu dohodne na víceletém odvětvovém programu a na podrobných pravidlech pro jeho plnění, zahrnujících zejména:
 a)
 roční a víceleté programy pro využití zvláštní části finančního příspěvku uvedeného v čl. 4 odst. 2 písm. b);
 b)
 roční a víceleté


text:
cíle, které je třeba uskutečnit, aby bylo možné postupně rozvíjet zodpovědný a udržitelný rybolov s ohledem na priority vyjádřené Mauriciem v jeho vnitrostátní rybářské a námořní politice a v jiných politikách, které souvisejí s prosazováním zodpovědného a udržitelného rybolovu nebo na něj mají dopad a
 c)
 kritéria a postupy pro každoroční hodnocení dosažených výsledků.
 2.
 Veškeré změny ročního nebo víceletého odvětvového programu schvaluje smíšený výbor.
 3.
 Mauricius každoročně předloží zprávu, v níž informuje o provádění činností a výsledcích dosažených s přispěním odvětvové podpory, kterou smíšený výbor posoudí. Před skončením platnosti tohoto protokolu Mauricius podá zprávu o provádění odvětvové podpory v průběhu jeho trvání.
 4.
 Vyplácení zvláštní částky finančního příspěvku uvedeného v čl. 4 odst. 2 písm. b) se provádí v tranších. Pro první rok platnosti protokolu se tranše vyplatí na základě potřeb zjištěných v rámci dohodnutého programu. V následujících letech jeho platnosti se tranše vyplácí na základě analýzy výsledků dosažených při provádění odvětvové podpory a dohodnutého ročního programu.
 S ohledem na výsledky této analýzy může být platba zvláštního příspěvku podle čl. 4 odst. 2 písm. b) tohoto protokolu zcela nebo částečně revidována či pozastavena, pokud nejsou získané výsledky v souladu s programem nebo pokud smíšený výbor shledá, že finanční plnění je nedostatečné.
 5.
 Vyplácení finančního příspěvku se obnoví po konzultaci a dohodě stran, pokud to odůvodňují výsledky provádění dohodnutého programu uvedeného v odstavci 1.
 6.
 Zvláštní finanční příspěvek stanovený v čl. 4 odst. 2 písm. b) nesmí být vyplacen po uplynutí období šesti (6) měsíců od skončení platnosti tohoto protokolu. Kdykoli je to nutné, strany provádění odvětvové podpory nadále sledují i po uplynutí doby platnosti tohoto protokolu.
 Článek 6
 Vědecká spolupráce v oblasti zodpovědného rybolovu
 1.
 Strany se zavazují splnit příslušná usnesení a doporučení a relevantní plány řízení přijaté Komisí pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) a týkající se zachování a odpovědného řízení rybolovných zdrojů.
 2.
 Na základě doporučení a usnesení přijatých v rámci komise IOCT, jakož i na základě nejlepších dostupných vědeckých doporučení a případně výsledků společných vědeckých setkání podle článku 4 dohody o partnerství v odvětví rybolovu se mohou strany vzájemně konzultovat v rámci smíšeného výboru a bude-li to nutné, mohou přijmout rozhodnutí o opatřeních k zajištění udržitelného řízení mauricijských rybolovných zdrojů, kterých se týká tento protokol, a ovlivňující činnosti rybářských plavidel Unie.
 Článek 7
 Experimentální rybolov a nová rybolovná práva
 1.
 Smíšený výbor může zvážit a povolit období experimentálního rybolovu v mauricijských vodách s cílem vyzkoušet technickou proveditelnost a hospodářskou výnosnost nových druhů rybolovu, které nejsou uvedeny v článku 3. Za tímto účelem smíšený výbor v jednotlivých případech určí druhy, podmínky, včetně účasti mauricijských vědců na takovém rybolovu, a všechny další příslušné parametry. Povolení experimentálního rybolovu se vydává nejvýše na dobu 6 měsíců.
 2.
 Pokud bude mít Evropská unie zájem na využití nových rybolovných práv, smíšený výbor s ohledem na nejlepší dostupná vědecká doporučení a na základě výsledků experimentálního rybolovu schválí a předepíše podmínky pro tyto nové rybolovné činnosti.
 3.
 Pokud strany usoudí, že experimentální akce vykázaly kladné výsledky, může Mauricius udělit loďstvu Unie rybolovná práva na nové


text:
druhy na dobu do uplynutí platnosti tohoto protokolu. Smíšený výbor následně upraví finanční příspěvek uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. a) tohoto protokolu. Poplatky a podmínky pro majitele plavidel, které jsou uvedeny v příloze, se odpovídajícím způsobem upraví.
 Článek 8
 Úprava rybolovných práv, referenčních množství a technických opatření společnou dohodou
 1.
 Smíšený výbor může přezkoumat a upravit rybolovná práva uvedená v článku 3, pokud se v doporučeních a usneseních, která přijala komise IOCT, potvrdí, že tato úprava zaručí udržitelné řízení rybolovných zdrojů tuňáka a tuňákovitých ryb v Indickém oceánu.
 2.
 V tomto případě se finanční příspěvek podle čl. 4 odst. 2 písm. a) rozhodnutím smíšeného výboru úměrně a pro rata temporis upraví. Celková roční částka vyplacená Unií však nesmí překročit dvojnásobek částky uvedené v čl. 4 odst. 2 písm. a). Úprava rybolovných práv podle tohoto článku může být rovněž založena na výsledcích experimentálního rybolovu prováděného v souladu s článkem 8.
 3.
 Tři měsíce před koncem druhého roku po zahájení prozatímního provádění protokolu mohou strany přezkoumat a upravit referenční množství pod podmínkou, že skutečné vykázané objemy úlovků dosažených plavidly EU v mauricijských vodách referenční množství přesahují. Ve výše uvedeném případě může být finanční příspěvek podle čl. 4 odst. 2 písm. a) na zbývající období provádění upraven.
 4.
 Smíšený výbor může v případě nutnosti přezkoumat a přijmout ustanovení týkající se podmínek rybolovu a pravidla provádění tohoto protokolu a jeho příloh.
 Článek 9
 Spolupráce v oblasti oceánské ekonomiky
 1.
 Strany se zavazují vypracovat rámec pro posílení spolupráce v oblasti oceánské ekonomiky. Může se týkat mimo jiné akvakultury, udržitelného rozvoje oceánů, územního plánování námořních prostor, mořské energie a mořského prostředí.
 2.
 Strany spolupracují na rozvoji společných akcí za účelem dosažení těchto cílů, mimo jiné i prostřednictvím stávajících nástrojů a programů spolupráce.
 3.
 Strany se dohodly zahájit akci vytvořením kontaktních míst a výměnou informací a odborných znalostí v této oblasti.
 Článek 10
 Pozastavení provádění protokolu
 1.
 Na podnět kterékoli ze stran se provádění tohoto protokolu pozastaví v těchto případech:
 a)
 pokud rybolovným činnostem v mauricijských vodách brání mimořádné okolnosti s výjimkou přírodních živlů;
 b)
 pokud mezi stranami dojde ke sporu o výklad a provádění tohoto protokolu a jeho přílohy, který nelze urovnat;
 c)
 pokud kterákoli ze stran nedodrží ustanovení tohoto protokolu a jeho přílohy, zejména v souvislosti s porušením podstatných a základních prvků lidských práv stanovených v článku 9 dohody z Cotonou, a to po postupu vymezeném články 8 a 96 uvedené dohody;
 d)
 pokud Evropská unie neprovede včas platbu podle čl. 4 odst. 2 písm. a) z důvodů, na něž se nevztahuje odst. 1 písm. c) tohoto článku.
 2.
 Před přijetím jakéhokoli rozhodnutí o pozastavení vedou strany konzultace s cílem nalézt smírné řešení.
 3.
 Pozastavení provádění tohoto protokolu je podmíněno písemným oznámením dotyčné strany o jejím záměru nejméně tři měsíce přede dnem, kdy má pozastavení nabýt účinku.
 4.
 V případě pozastavení provádění pokračují strany v konzultacích s cílem dosáhnout smírného narovnání sporu. Je-li takového narovnání dosaženo, provádění tohoto protokolu se znovu zahájí a částka finančního příspěvku se úměrně a pro rata temporis sníží