text: předsedkyněLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZPostupné zrušení Evropské agentury pro obnovu/Posílenídelegací/kanceláří1. DOTYČNÁ OBLAST POLITIKYRozšíření2. ZAHRNUTÉ ROZPOČTOVÉ LINIEXX 01 01 01 :Výdaje vztahující se k zaměstnancům pracujícím v orgánuXX 01.03.02: Budovy a související výdaje delegacíXX 01 01 02: Výdaje vztahující se k zaměstnancům v činné službě v delegacíchXX 01.02.02: Externí pracovníciXX.01.02.12: Ostatní výdaje na řízeníXX 01 02 02: Externí pracovníci delegací Komise21 01 04.nn: Výdaje na podporu činností v oblasti politiky rozšíření3. DOBA TRVÁNÍ AKCE A FINANČNÍ DOPADDoba trvání akce je omezena na přechodné období v délce 2 let (2007–2008). Během tohoto období soustředí agentura svoji činnost na provádění a finalizaci projektů CARDS. Zároveň se začne vytvářet struktura delegací, aby byly schopné přispívat k provádění pomoci v rámci nástroje „IPA“. Delegace by měly být s to převzít zbývající projekty, které jim agentura předá na konci přechodného období podle plánu o převedení odpovědností, který bude finalizován během roku 2006 a který bude organizován podle prioritních odvětví.Pokud jde o zaměstnance, počet stálých úředníků delegací/kanceláří se bude během roku 2007 postupně zvyšovat s cílem dosáhnout běžného režimu v roce 2008.Počínaje rokem 2009 bude přechod ukončen a činnost bude pokračovat v rámci nástroje „IPA“.3.1. Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |Několik, všechny uvedeny v bodě 2 | Nepov. | Nerozl./Rozl. | IPA | NE | NE | č. [, 4, 5, 7] |3.2. Charakteristiky akce agenturyBěhem přechodného období se agentura soustředí na finalizaci programů CARDS, na postupné převedení programů, které nebudou moci být uzavřeny Evropskou agenturou pro obnovu (AER), na delegace Komise, jakož i na administrativní ukončení své činnosti. Programovaní a smluvní úprava nového nástroje IPA budou zajištěny ústředím a delegacemi. Agentura poskytne nezbytnou pomoc.4. SHRNUTÍ ZDROJŮFinanční prostředky spravované operačnímí středisky agentury v roce 2006 jsou tyto:Položky závazků- Býv. jug. rep. Makedonie: 28,0 milionů EUR- Kosovo: 45,5 milionu EUR- Černá Hora: 18,0 milionů EUR- Srbsko: 142,0 milionů EUR- Státní svaz Srbsko a Černá Hora: 7,5 milionu EURZávazky RAC (dosud nepřidělené): 409,3 milionu EUR;V roce 2007 a 2008 nebudou nové závazky. Finanční prostředky, které mají být spravovány, lze odhadnout takto:- 2007 : RAC 400 milionů EUR, závazky RAL (dosud neuhrazené) 690 milionů EUR (včetně RAC);- 2008 : RAC 200 milionů EUR, RAL 470 milionů EUR (včetně RAC).v milionech EURDruh výdajů | n - 1 2006 | Rok n 2007 | n +1 2008 | n+2 2009 |Správní výdaje AER financované z provozních položek Linie 22 05 01/02/03 CARDS C.E. C.P. | 68,76 24,8 | -- 23,96 | 20 | - |Financování správních výdajů agentury během přechodného období 2007/2008 bude zajištěno závazky, které budou vytvořeny v roce 2006, z provozních položek.Předpokládané výdaje agentury na roky 2007 a 2008 vycházejí z požadavku zajistit financování nezbytného personálu pro řízení finančních prostředků odhadovaných do konce roku 2008 na 580 milionů EUR (RAC) a 870 milionů EUR (RAL) v souladu se zprávou Komise Radě o budoucnosti Evropské agentury pro obnovu (KOM(2005)710).Je pravděpodobné, že část zaměstnanců opustí agenturu před koncem roku 2008. Nicméně je důležité již nyní stanovit rozpočtové zdroje,


text: které agentuře umožní popřípadě nabídnout jejím zaměstnancům (dočasným, smluvním a místním) smlouvy až do konce roku 2008. A to s cílem vyhnout se nejisté situaci, která by mohla způsobit předčasný odchod zaměstnanců a zabránit AER, aby naplno plnila své poslání. Je samozřejmé, že veškeré nevyužité finanční prostředky budou vráceny zpět do celkového rozpočtu.Správní výdaje na stálé úředníky delegací: platy, příspěvky, náhrady výdajů, příspěvky na přestěhování, výdaje na reprezentaci, služební cesty, příspěvky na přizpůsobení (linie xx.010102 až xx.010212) | - | 1,37 | 3,06 | 2,92 |Správní výdaje související s infrastrukturou: nájemné a poplatky za vodu, plyn, elektřinu a topení, renovace, pojištění osob a pojištění kanceláří, nábytek a kancelářské vybavení, dopravní prostředky a jejich údržba, telekomunikace a IT, ostatní správní výdaje: linie | - | 1,23 | 1,20 | 1,04 |Celkové náklady (xx 01 01 02 XX.01.03.02) | 2,60 | 4,26 | 3,96 |Správní výdaje související s externími pracovníky v delegacích, provozní linie IPA, 22.01.04.n (ex BA) - Personální náklady - Náklady na infrastrukturu ___________________ CELKEM | 1,82 3,08 _______ 4,90 | 12,44 7,80 _______ 20, 24 | 10,75 7,35 _______ 18,10 |CELKEM dodatečné náklady na delegace (ex A6 + ex BA) | - | 7,50 | 24,50 | 22,06 |Náklady na externí pracovníky v roce 2007 byly vypočítány s ohledem na skutečnost, že velká část náboru zaměstnanců proběhne teprve ve druhém pololetí, což bude představovat 50 % ročních nákladů.Náklady na stálé zaměstnance v ústředí2007 (8) | 2008 (15) | 2009 (15) |Náklady na stálé zaměstnance v ústředí (včetně zaměstnanců Relex/K) | 0,44 | 1,06 | 1,27 |Použité průměrné náklady: 55 000 EUR na osobu v prvním roce (6 měsíců); 85 000 EUR na osobu v dalších letech.Souhrnná tabulka statutárních a externích pracovníků pro každou delegaci/kancelář v přechodném období a v roce 20092007 | 2008 | 2009 |mil. EUR | mil. EUR | mil. EUR |SRBSKO | 4 SÚ | 0,80 | 4 SÚ | 0,94 | 4 SÚ | 0,93 |7 SmZ 10 MZ | 1,56 | 29 SmZ 43 MZ | 7,24 | 29 SmZ 43 MZ | 6,46 |KOSOVO | 4 SÚ | 0,81 | 4 SÚ | 0,94 | 4 SÚ | 0,93 |6 SmZ 10 MZ | 1,44 | 24 SmZ 43 MZ | 6,32 | 24 SmZ 43 MZ | 5,67 |Býv. jug. rep. Makedonie | 2 SÚ | 0,43 | 4 SÚ | 1,04 | 4 SÚ | 0,93 |5 SmZ 7 MZ | 1,28 | 22 SmZ 28 MZ | 5,31 | 22 SmZ 28 MZ | 4,72 |ČERNÁ HORA | 2 SÚ | 0,55 | 5 SÚ | 1,34 | 5 SÚ | 1, 170 |1 SmZ 3 MZ | 0,61 | 4 SmZ 13 MZ | 1,35 | 4 SmZ 13 MZ | 1,24 |U těchto zaměstnanců se předpokládá, že budou řídit již v roce 2007 nový nástroj IPA a plánovat a provádět první akce financované prostřednictvím tohoto nástroje.Ve druhé polovině roku 2008 se budou muset tito zaměstnanci rovněž zabývat projekty CARDS, které nebudou moci být uzavřeny do konce roku a

type: legislation

jurisdiction: EU


text: které budou delegace řídit od 1. ledna 2009.2007 | 2008 | 2009 |milionu EUR | milionu EUR | milionu EUR |SÚ v deleg. | 12 | 2,60 | 17 | 4,26 | 17 | 3,96 |SmZ. MZ v deleg. | 19 30 | 4,90 | 79 127 | 20,243 | 79 127 | 18,10 |SÚ ústředí | 8 | 0,44 | 15 | 1,06 | 15 | 1,27 |CELKEM | 69 | 7,94 | 238 | 25,56 | 238 | 23,33 |Průměrné náklady byly vypočítány takto:Stálí úředníci: 13 363 EUR/měsíc (plat) + 647 EUR/m (služební cesty) + 321 EUR/měsíc (úpravy odměn) + 28 220 EUR paušál na první rok (náklady související s převzetím funkce)Smluvní zaměstnanci: 7 230 EUR/měsícMístní zaměstnanci: 1 953 EUR/měsícV případě stálých úředníků a smluvních zaměstnanců byla rovněž vypočítána částka 2 587 EUR/měsíc a 10 000 EUR/rok na pokrytí výdajů souvisejících s nájmem bytů a pojištěním osob.Místní zaměstnanci nemají nárok na byt placený Komisí, náklady související s jejich smlouvami jsou uvedené náklady (1 953 EUR/měsíc), k nimž se poměrně připočítají režijní náklady na infrastrukturu v delegaci.Příprava delegací/kanceláří na jejich nové úkoly předpokládá, že zaměstnanci budou muset být na místě v roce 2007, aby organizovali převod činností a umožnili delegacím/kancelářím jejich plný provoz v roce 2008. Úkoly delegací/kanceláří budou navíc zaměřeny na provádění IPA, kdežto úkolem agentury bude soustředit se na postupné ukončení CARDS.Souhrnná tabulka týkající se lidských zdrojů – stálá místa v ústředí a v delegacích2006 | 2007 | 2008 | Celkem |Delegace/kanceláře | 12 | 5 | 17 |Ústředí | 8 | 7 | 15 |Rozdělení 32 míst mezi ústředí a delegace/kanceláře je indikativní a může být změněno v závislosti na politických a správních požadavcích a na požadavcích v souvislosti s bezpečností informací.Odhad zdrojů se týká striktně převodu činností souvisejících s prováděním pomoci Společenství v rámci předvstupní strategie. Posílení delegací/kanceláří s ohledem na další požadavky, které může mít Unie v souvislosti s politickým vývojem v oblasti (Kosovo a Černá Hora), bude projednáno zvlášť.Potřeby týkající se lidských a správních zdrojů budou pokryty v rámci dotace přidělené řídícím GŘ v rámci postupu pro roční příděly.[1] Úř. věst. L 306, 7.12.2000, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2068/2004 (Úř. věst. L 358, 3.12.2004, s. 2).[2] Úř. věst. L 306, 7.12.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2112/2005 (Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 23).[3] Úř. věst. C, s.[4] Úř. věst. C, s.[5] Úř. věst. L 306, 7.12.2000, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2068/2004 (Úř. věst. L 358, 3.12.2004, s. 2).


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0351
 Návrh nařízení Rady kterým se mění stanovy společného podniku Galileo uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 876/2002 (předložený Komisí) /* KOM/2006/0351 konecném znení - CNS 2006/0115 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 29.6.2006KOM(2006) 351 v konečném znění2006/0115 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění stanovy společného podniku Galileo uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 876/2002(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Cílem tohoto návrhu je změnit stanovy společného podniku Galileo tak, aby stanovily ukončení jeho činností ke dni 31. prosince 2006. |Obecné souvislosti 1) Program GALILEO. Cílem programu GALILEO je vytvořit první světovou infrastrukturu v oblasti družicové navigace a určování polohy zkonstruovanému pro civilní účely. Představuje zároveň technologický, politický a ekonomický rozměr. Program zahrnuje tyto čtyři navazující fáze: definiční fáze, která proběhla v letech 1999 až 2001, v jejímž průběhu byla navržena architektura systému a byly určeny nabízené služby; fáze vývoje a hodnocení, která původně měla probíhat v letech 2002 až 2005 a která zahrnuje vývoj družic a pozemních komponentů systému i ověřování na oběžné dráze; zaváděcí fáze, která původně měla probíhat v letech 2006 a 2007, v jejímž rámci měly být zkonstruovány a vypuštěny družice i zcela zavedena pozemní část infrastruktury; provozní fáze, která měla původně začít v roce 2008 a která zahrnuje správu systému a jeho údržbu i trvalé zlepšování. 2) Společný podnik Galileo. Společný podnik Galileo byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 876/2002 ze dne 21. května 2002 na základě ustanovení článku 171 Smlouvy, aby úspěšně dokončil fázi vývoje a připravil následující fáze programu GALILEO. Jeho zakládajícími členy jsou Evropské společenství a Evropská kosmická agentura. Členem je také jeden čínský státní podnik a jeden izraelský státní podnik. Zvolená podoba zajišťuje jedinečné a účinné řízení programu. Společný podnik GALILEO má dva základní úkoly. Za prvé řídí a koordinuje nutnou výzkumnou a vývojovou činnost. Za tímto účelem uzavřela smlouvu s Evropskou kosmickou agenturou, jíž je svěřeno provádění těchto činností. Také rozvíjí činnosti spojené s aplikacemi a službami, které bude moci nabídnout GALILEO. Za druhé řídí proces výběru budoucího držitele koncese systému. Tento držitel koncese systému bude řídit zaváděcí a provozní fáze, přinese nutný soukromý kapitál a zajistí obchodní úspěch provozu. 3) Úřad pro dohled Evropský úřad pro dohled nad GNSS (dále jen „Úřad pro dohled“) byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy. Od léta roku 2005 je postupně zaváděn a plně provozuschopný bude v průběhu roku 2006. Jeho cílem je zajistit správu veřejného zájmu ve vztahu k evropským družicovým navigačním programům EGNOS a GALILEO a hrát roli licenčního úřadu ve vztahu k budoucímu držiteli koncese. Je třeba uvést, že oba dva systémy, EGNOS i GALILEO budou patřit Úřadu pro dohled a jejich vlastnictví zůstane plně veřejné: pouze řízení zaváděcích a provozních fází programu bude svěřeno držiteli koncese na dobu přibližně dvaceti let. 4) Délka trvání společného podniku GALILEO uvedená ve stanovách v jejich stávajícím znění. Společný podnik GALILEO byl vytvořen, aby byla úspěšně dokončena fáze vývoje,


text: a jeho trvání je založeno na trvání této fáze, která původně měla pokrýt období od roku 2002 do konce roku 2005. Ustanovení čl. 20 odst. 1 stanov společného podniku uvedeného v příloze nařízení Rady č. 876/2002 stanoví, že „společný podnik se zřizuje na dobu čtyř let počínaje vyhlášením těchto stanov v Úředním věstníku Evropských společenství“. Vzhledem k tomu, že stanovy byly zveřejněny v Úředním věstníku dne 28. května 2002, čtyřleté období zmiňované v uvedeném textu končí dne 28. května 2006 o půlnoci. Přesto, aby bylo bráno v úvahu případné prodloužení fáze vývoje, čl. 20 odst. 2 zní: „Toto období může být prodlouženo na základě dosaženého pokroku při plnění úkolů společného podniku ve smyslu článku 2 změnou těchto stanov v souladu s článkem 23. Uvedené období se v každém případě prodlužuje do doby splnění závazků vyplývajících z dohody uvedené v článku 3“. Článek 3 stanov ovšem stanoví, že společný podnik uzavře s Evropskou kosmickou agenturou dohodu, podle které je agentura „pověřena prováděním činností požadovaných v průběhu fáze vývoje, které se týkají kosmického a pozemského segmentu systému ...“. Ze spojení těchto textů vyplývá, že trvání společného podniku GALILEO musí být prodlouženo až do ukončení činností požadovaných v průběhu fáze vývoje, které se týkají kosmického a pozemského segmentu systému, tzn. až do ukončení fáze vývoje. Nutnost prodloužení se pojí se skutečností, jak již bylo uvedeno, že trvání společného podniku je založeno na trvání fáze vývoje. |Platná ustanovení v oblasti návrhu 1) Nutnost změnit stanovy společného podniku, aby zanikl před ukončením fáze vývoje. Při současném stavu programu GALILEO nebude fáze vývoje ukončena dříve než koncem roku 2008. Až k tomuto datu budou provozuschopné čtyři družice, které sestrojí a vypustí Evropská kosmická agentura v rámci fáze nazývané „ověřování na oběžné dráze“. Uvedení těchto čtyř družic do provozu odpovídá ukončení kosmického segmentu fáze vývoje a jejich provozuschopnost předpokládá, že pozemský segment odpovídající této fázi je již také v provozu. Z toho vyplývá, že podle stávajícího znění stanov by společný podnik GALILEO neměl své činnosti ukončit dříve než koncem roku 2008, což představuje prodloužení jeho trvání o tři roky ve srovnání s původním předpokladem. Toto prodloužení existence společného podniku i po roce 2006 se jeví jako zbytečné a nákladné, jakmile Úřad pro dohled bude v průběhu roku 2006 schopen postupně přebrat a posléze úspěšně dokončit všechny činnosti, které v současné době vykonává společný podnik. Při takovém prodloužení by došlo ke zdvojení struktur i nákladů, a to v okamžiku, kdy se zdá, že fáze vývoje programu bude dražší, než se předpokládalo zpočátku. Do konce roku 2006 bude mít Úřad pro dohled nutné prostředky, zejména pracovníky, aby mohl dokončit úkoly společného podniku, zejména ukončit fázi vývoje a připravit následující fáze programu. Aby Úřad pro dohled mohl převzít činnosti společného podniku nejvhodnějším způsobem, je žádoucí, aby obě struktury několik měsíců existovaly společně a aby Úřad pro dohled mohl být v tomto období úzce napojen na činnosti společného podniku. Společný podnik totiž získal zkušenosti a znalosti, které je nutné předat Úřadu pro dohled. Je tomu tak zejména u vyjednávání koncesní smlouvy,


text: které musí pokračovat a společný podnik je musí ukončit v průběhu roku 2006. Je tedy rozumné stanovit, že společný podnik ukončí své činnosti dne 31. prosince 2006 a zahájí se jeho likvidace. Je tedy třeba změnit stanovy společného podniku GALILEO a stanovit, že tento společný podnik ukončí své činnosti dne 31. prosince 2006. Zmiňovaná změna spočívá v tom, že se zruší výše uvedená ustanovení článku 20 stanov společného podniku a nahradí se novým článkem 20, který zní: „Společný podnik se zřizuje na dobu, která začíná dne 28. května 2002 a která končí dne 31. prosince 2006“. " Pokračování činností společného podniku až do 31. prosince 2006 nemá finanční dopad na rozpočet Společenství pro rok 2006. Financování činností společného podniku na celý rok je totiž již stanoveno ve schváleném rozpočtu Společenství. 2) Nutnost změnit stanovy společného podniku, aby se opravilo nevhodné použití slova „kapitál“. V článku 1 a v článku 8 stanov společného podniku GALILEO je uvedeno pětkrát, respektive jednou slovo „kapitál“ a označuje prostředky, které společnému podniku zpřístupní jeho členové. Toto označení je nesprávné, protože neodpovídá opravdové ekonomické povaze uvedených částek. Vklady členů do společného podniku se vkládají do nevratných prostředků a nezakládají nárok na žádnou protislužbu, protože při zániku společného podniku bude veškerý hmotný i nehmotný majetek, který bude v jeho vlastnictví, podle ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení Rady č. 1321/2004 bezplatně převeden na Úřad pro dohled. Tyto vklady jsou ve skutečnosti finančními příspěvky nebo příspěvky ve formě věcných plnění na výzkumný program, společný podnik přitom musí vydat veškeré částky, které má k dispozici a jeho cílem, mimo jiné, není vytvářet zisk. Aby se zamezilo pochybnostem o povaze prostředků, které jsou zpřístupněny společnému podniku, je nejprve třeba při jeho zániku opravit jeho stanovy a na několika místech v textu nahradit slovo „kapitál“ slovy „příspěvek“ nebo „prostředek“. 3) Nutnost změnit stanovy společného podniku, aby mohl financovat zvýšené náklady fáze vývoje. Ustanovení čl. 1 odst. 4 druhého pododstavce stanov společného podniku GALILEO stanoví, že finanční příspěvky zakládajících členů společného podniku dosahují výše 520 milionů EUR pro Evropské společenství a 50 milionů EUR pro Evropskou kosmickou agenturu. Tyto částky vyplývají z původního odhadu nákladů na fázi vývoje programu, tedy 1,1 miliardy EUR. Nyní již je jisté, že skutečné náklady na fázi vývoje budou přibližně o 400 milionů EUR vyšší než původně odhadnuté náklady ve výši 1,1 miliardy EUR. Aby společný podnik mohl částečně financovat tyto zvýšené náklady před svým zánikem dne 31. prosince 2006, je nutné změnit stanovy společného podniku a na konec uvedeného druhého pododstavce přidat následující větu: „Mohou (zakládající členové) podle potřeby vložit další příspěvky na financování fáze vývoje“. 4) Postup změny stanov společného podniku. Postup změny stanov společného podniku GALILEO vyplývá z ustanovení článku 23 stanov tohoto podniku, které znějí takto: „Každý člen společného podniku může správní radě předkládat návrhy na změnu těchto stanov. Schválí-li správní rada uvedené návrhy většinou 75 % hlasů, navrhne Komise Radě jejich schválení v souladu s postupem stanoveným v prvním pododstavci článku 172 Smlouvy o založení Evropského společenství“. První pododstavec článku 172 Smlouvy


text: zní: „Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem a Hospodářským a sociálním výborem přijme kvalifikovanou většinou opatření uvedená v článku 171“. " Protože článek 171 Smlouvy hovoří o vytváření společných podniků Společenstvím, z předchozího vyplývá, že poté, co Komise předložila návrh na změnu, je postup změny stanov společného podniku stejný jako postup při vytváření společného podniku. Jedná se o přijetí nařízení Rady. Komise přesto může předložit návrh nařízení, které mění stanovy společného podniku, pouze pokud správní rada společného podniku již dříve přijala uvedené změny většinou 75 % hlasů. V daném případě Komise, která představuje Evropské společenství, což je zakládající člen společného podniku, předložila správní radě společného podniku návrh uvedených změn, a tento bod byl uveden v pořadu jednání schůze správní rady dne 2. června 2006. Podle ustanovení třetího pododstavce článku 3 nařízení Rady č. 876/2002 Komise již dříve předložila tento bod dozorčí radě společného podniku. Při své schůzi dne 13. března 2006 dozorčí rada schválila navržené změny Poté, dne 2. června 2006, správní rada společného podniku schválila tyto změny požadovanou většinou. Z toho vyplývá, že Komise může nyní navrhnout Radě přijetí změn stanov, o které se jedná. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nepoužije se. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADU |Konzultace zúčastněných stran |Nepoužije se |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Externí odborné posudky nebyly nezbytné. |Posouzení dopadů Aby bylo dosaženo požadovaného výsledku, není jiné řešení než změnit nařízení. Vliv tohoto ukončení činností společného podniku je slabý, protože tyto činnosti přebere Evropský úřad pro dohled nad GNSS. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Je vhodné, aby společný podnik GALILEO zanikl ke dni 31. prosinci 2006. Z tohoto důvodu je nutné změnit stanovy společného podniku. Je také nutné změnit stanovy společného podniku, aby se ve stanovách opravilo nevhodné použití slova „kapitál“ a aby společný podnik mohl financovat zvýšené náklady fáze vývoje. Postup změny stanov zahrnuje předchozí etapy, kterými se v daném případě prošlo; vyústí v přijetí nařízení Rady. |Právní základ Právní základ byl uveden dříve. |Zásada subsidiarity Návrh se týká oblasti, která spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatňuje. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z níže uvedených důvodů: |Navrhované změny nevybočují z toho, co je nutné. |Nevedou ke zvýšení finanční zátěže. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné nástroje by nebyly přiměřené z těchto důvodů: Nařízení může být změněno pouze nařízením. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá dopad na rozpočet Společenství. |DALšÍ INFORMACE |Zrušení platných právních předpisů Přijetí tohoto návrhu povede ke zrušení některých právních předpisů. |Přezkum/revize/ustanovení o skončení platnosti |Návrh obsahuje ustanovení o skončení platnosti celého právního aktu nebo jeho části, pokud nejsou splněny podmínky, které byly předběžně stanoveny. |2006/0115 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění stanovy společného podniku Galileo uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 876/2002RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 171 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[3],vzhledem k těmto důvodům:1. Společný podnik Galileo byl zřízen nařízením Rady (ES) č.


text: 876/2002 ze dne 21. května 2002[4], aby úspěšně dokončil fázi vývoje a připravil následující fáze programu GALILEO.2. Stanovy společného podniku GALILEO ve svém článku 20 stanoví, že délka trvání společného podniku je založená na trvání této fáze, která původně měla pokrýt období od roku 2002 do konce roku 2005.3. Při současném stavu programu GALILEO však fáze vývoje nebude ukončena dříve než koncem roku 2008. Z toho vyplývá, že podle stávajícího znění stanov by společný podnik GALILEO neměl své činnosti ukončit dříve než koncem roku 2008, což představuje prodloužení jeho trvání o tři roky ve srovnání s původním předpokladem.4. Toto prodloužení existence společného podniku GALILEO i po roce 2006 se však jeví jako zbytečné a nákladné, jakmile Evropský úřad pro dohled nad GNSS, zřízený nařízením Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004[5], bude v průběhu roku 2006 schopen postupně přebrat a posléze úspěšně dokončit všechny činnosti, které v současné době vykonává společný podnik.5. Aby Evropský úřad pro dohled nad GNSS mohl převzít činnosti společného podniku nejvhodnějším způsobem, je tedy žádoucí, aby obě struktury několik měsíců existovaly společně a aby Evropský úřad pro dohled mohl být v tomto období úzce napojen na činnosti společného podniku. Za těchto podmínek je rozumné stanovit, že společný podnik ukončí své činnosti dne 31. prosince 2006.6. Je tedy třeba změnit ustanovení článku 20 stanov společného podniku GALILEO.7. Aby se ve stanovách společného podniku opravilo nevhodné použití slova „kapitál“ a aby se zamezilo pochybnostem o opravdové ekonomické povaze prostředků, které společnému podniku zpřístupní jeho členové, je třeba změnit stanovy společného podniku a v ustanoveních článků 1 a 8 nahradit slovo „kapitál“ slovy „příspěvek“ nebo „prostředek“.8. Článek 1 stanov společného podniku navíc ve svém stávajícím znění uvádí vklady zakládajících členů společného podniku, jejichž výše jsou spočteny na základě výchozího odhadu nákladů na fázi vývoje. Částky nezohledňují dodatečné náklady na tuto fázi. Aby společný podnik mohl částečně financovat tyto zvýšené náklady fáze vývoje, je nutné změnit stanovy společného podniku a stanovit, že zakládající členové podniku mohou vkládat další příspěvky.9. Potup změny stanov společného podniku GALILEO, uvedený v článku 23 daných stanov probíhá, po přijetí navrhovaných změn správní radou společného podniku, přijetím nařízení Rady, které probíhá stejným postupem jako při vytváření společného podniku.10. Protože správní rada společného podniku přijala uvedené změny článku 20 stanov společného podniku na své schůzi dne 2. června 2006, může Rada přijmout nařízení, které tyto změny zanáší do stanov společného podniku GALILEO,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Stanovy společného podniku GALILEO uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 876/2002 se mění takto:(1) V článku 1 se odstavec 4 mění takto:(a) v prvním pododstavci se první věta nahrazuje tímto:„Prostředky společného podniku jsou tvořeny příspěvky jeho členů.“(b) druhý pododstavec se nahrazuje tímto:„Zakládající členové upíší své podíly na finančních příspěvcích ve výši částek uvedených v jejich závazcích: v případě Evropského společenství 520 milionů EUR a v případě Evropské kosmické agentury 50 milionů EUR. Podle potřeby mohou vložit další příspěvky na financování fáze vývoje.“(c) ve čtvrtém pododstavci se první věta nahrazuje tímto:„Správní rada rozhodne o výši těchto příspěvků, které by měly být


text: vloženy v poměru k podílu na finančních příspěvcích upsaných každým členem.“(d) pátý pododstavec se nahrazuje tímto:„Finanční závazky společného podniku nepřevýší výši příspěvků, kterými společný podnik disponuje.“(2) V čl. 8 odst. 1 písm. b) se druhá věta nahrazuje tímto:„Každý člen společného podniku disponuje počtem hlasů, který je v poměru k jimi upsanému podílu na příspěvcích.“(3) Článek 20 se nahrazuje tímto:„Článek 20Společný podnik se zřizuje na dobu, která začíná dne 28. května 2002 a která končí dne 31. prosince 2006.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [třetím] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[2] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[3] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[4] Úř. věst. L 138, 28.5.2002, s. 1.[5] Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 1.


text:
 Avis juridique important
 |
 52004PC0703
 Návrh nařízení Rady o rozsíření konečného antidumpingového cla ulozeného nařízením Rady (ES) č. 1676/2001 z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu odesílaného z Brazílie a Izraele, ať uz je deklarovaný jako pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli /* KOM/2004/0703 konecném znení */
 Návrh NAŘÍZENÍ RADY o rozsíření konečného antidumpingového cla ulozeného nařízením Rady (ES) č. 1676/2001 z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu odesílaného z Brazílie a Izraele, ať uz je deklarovaný jako pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli(předlozená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Nařízením (ES) č. 1676/2001 Rada v roce 2001 ulozila antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Dovoz PET filmu pocházejícího z Indie podléhá také vyrovnávacímu clu, které bylo ulozeno v roce 1999 nařízením Rady (ES) č. 2597/1999.2. Po vznesení zádosti několika významnými výrobci PET filmu ze Společenství Komise v únoru 2004 zahájila setření údajného obcházení antidumpingových opatření, která se vztahují na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie, dovozem PET filmu odesílaného z Brazílie a Izraele.3. Šetření prokázalo značný nárůst dovozu PET filmu do Společenství z Brazílie a Izraele. K nárůstu dovozu z těchto zemí doslo ve stejné době jako k ulození cla z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie. S výjimkou dvou společností (Terphane Ltda. z Brazílie a Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. z Izraele) nebylo mozno pro tyto praktiky stanovit jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod nez existenci opatření. Nápravné účinky cla jsou znehodnocovány vzhledem k cenám a mnozství dovázeného zbozí. Důkazy o dumpingu existují.4. Z tohoto důvodu se navrhuje, aby antidumpingové clo ve výsi 53,3 %, ulozené nařízením Rady (ES) č. 1676/2001 z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie, bylo rozsířeno na dovoz PET filmu odesílaného z Brazílie a Izraele, ať uz je deklarovaný jako pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli, s výjimkou PET filmu odesílaného od dvou výse uvedených společností.5. Otázka obcházení v souvislosti se Světovou obchodní organizací byla plně vysvětlena při návrhu nejnovějsí úpravy základního nařízení [1].[1] COM(2003) 799 v konečném znění, odstavec 5.Návrh NAŘÍZENÍ RADY o rozsíření konečného antidumpingového cla ulozeného nařízením Rady (ES) č. 1676/2001 z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu odesílaného z Brazílie a Izraele, ať uz je deklarovaný jako pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoliRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o zalození Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2] (,,základní nařízení"), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12.)s ohledem na návrh předlozený Komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP1. Stávající opatření(1) Rada svým nařízením (ES) č. 1676/2001 [3] (,,původní nařízení") ulozila antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu (,,PET film") pocházejícího mimo jiné z Indie. Sazby antidumpingového


text: cla se pohybují mezi 0 % a 62,6 %. Komise svým rozhodnutím 2001/645/ES [4] přijala závazky od pěti indických vyvázejících výrobců.[3] Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s. 1.[4] Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s. 56.(2) Dovoz PET filmu pocházejícího z Indie podléhá také vyrovnávacímu clu ve výsi mezi 3,8 % a 19,1 %, které bylo ulozeno nařízením Rady (ES) č. 2597/1999 [5].[5] Úř. věst. L 316, 10.12.1999, s. 1.2. Probíhající setření(3) Dne 28. června 2002 Komise oznámením o zahájení zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství [6] oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle článku 19 nařízení Rady 2026/97 [7]. Rozsah zádosti je omezen na formu opatření, a zejména na prosetření přijatelnosti závazku nabídnutého zadatelem. Tento přezkum stále probíhá.[6] Úř. věst. C 154, 28.6.2002, s. 2.[7] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12.).(4) Dne 22. listopadu 2003 Komise oznámením o zahájení zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství [8] oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Rozsah přezkumu je omezen na formu antidumpingových opatření. Tento přezkum stále probíhá.[8] Úř. věst. C 281, 22.11.2003, s. 4.(5) Dne 19. února 2004 Komise oznámením o zahájení zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství [9] oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Rozsah přezkumu je omezen na indického vyvázejícího výrobce, společnost Jindal Polyester Limited. Tento přezkum stále probíhá.[9] Úř. věst. C 43, 19.2.2004, s. 14.3. ádost(6) Dne 6. ledna 2004 obdrzela Komise zádost, podanou podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení, (,,zádost") od výrobců ze Společenství, společností DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH a Nuroll SpA (,,zadatelé"), o prosetření údajného obcházení antidumpingových opatření ulozených na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. adatelé mají větsinový podíl na výrobě PET filmu ve Společenství.(7) adatelé se domnívají a předlozili o tom dostatečné důkazy, ze po ulození opatření na dovoz PET filmu pocházejícího mimo jiné z Indie doslo ke značným změnám ve struktuře obchodu týkajícího se vývozu PET filmu do Společenství z Indie, Brazílie a Izraele. Podle zadatelů je příčinou této změny ve struktuře obchodu překládka PET filmu pocházejícího z Indie v Brazílii a Izraeli. Byla vznesena domněnka, ze mimo ulození cla z dovozu PET filmu z Indie neexistuje pro výse uvedené změny zádné jiné dostatečné opodstatnění ani hospodářský důvod.(8) Konečně, zadatelé se domnívají a předlozili konkrétní důkaz o tom, ze nápravné účinky cla jsou znehodnocovány vzhledem k mnozství a cenám. Byla vnesena domněnka, ze značné mnozství dovozu PET filmu z Brazílie a Izraele zřejmě nahrazuje dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Navíc zadatelé předlozili konkrétní důkaz o tom, ze ceny PET filmu dovázeného z Brazílie a Izraele jsou předmětem dumpingu vzhledem k bězným hodnotám, které byly stanoveny dříve pro PET film pocházející z Indie.4. Zahájení(9) Nařízením (ES) č. 284/2004 [10] (,,zahajovací nařízení") Komise zahájila setření mozného obcházení antidumpingových opatření, která se vztahují na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie, dovozy PET filmu odesílaného z Brazílie a Izraele, ať uz je deklarovaný jako pocházející z Brazílie


text: nebo Izraele, či nikoli, a podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení nařídila celním orgánům, aby od 20. února 2004 evidovaly dovoz PET filmu odesílaného z Brazílie a z Izraele, ať uz je deklarovaný jako pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli. Komise oznámila zahájení setření celním orgánům v Indii, Brazílii a Izraeli. Komise zároveň nařízením (ES) č. 283/2004 [11] zahájila setření mozného obcházení vyrovnávacích opatření, která se vztahují na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie, dovozy PET filmu odesílaného z Brazílie a z Izraele, ať uz je deklarovaný jako pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli. Závěry tohoto setření jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. ---/2004.[10] Úř. věst. L 49, 19.2.2004, s. 28.[11] Úř. věst. L 49, 19.2.2004, s. 25.(10) Indické úřady uvedly, ze měly za to, ze setření proti obcházení nejsou povolena ani podle Dohody o provádění článku VI Vseobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994, ani podle Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Toto tvrzení bylo zamítnuto na základě toho, ze opatření proti obcházení, která byla stanovena v základním nařízení, nejsou v rozporu s Dohodou o provádění článku VI Vseobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 a Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Opravdu, Závěrečný akt zahrnující výsledky Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání obsahuje rozhodnutí o obcházení [12], které za neexistence dohody o specifickém textu postupuje tuto zálezitost Výboru pro otázky antidumpingu. Protoze toto rozhodnutí bylo přijato s vědomím, ze několik členů Světové obchodní organizace jiz má své vlastní právní předpisy proti obcházení, Evropské společenství to vykládá jako moznost jednotlivých členských států přijmout a spravovat v této věci předpisy az do přijetí mnohostranně dohodnutých pravidel. Stejné zásady by se logicky měly pouzít i pro antisubvenční setření.[12] Rozhodnutí o obcházení přijaté Výborem pro obchodní jednání dne 15. prosince 1993.5. Šetření(11) Dotazníky byly poslány vývozcům/výrobcům v Indii, Brazílii a Izraeli, kteří spolupracovali v původním setření a kteří byli uvedeni v zádosti nebo se o nich Komise následně dozvěděla. Dotazníky byly zaslány dovozcům ve Společenství, kteří byli uvedeni v zádosti nebo spolupracovali v původním setření, jez vedlo k ulození stávajících opatření. Vsechny strany byly informovány o tom, ze nedostatečná spolupráce můze vést k uplatnění článku 18 základního nařízení a k závěrům (učiněným na základě dostupných skutečností), které mohou být méně příznivé, nez kdyby strany spolupracovaly.(12) Komise obdrzela odpovědi na dotazník od pěti vývozců/výrobců z Indie, od jednoho vývozce/výrobce z Brazílie a od jedné zpracovatelské společnosti, která se zabývá řezáním, laminováním a zpracováním PET filmu v Izraeli a která jej vyvází do Společenství. Jiná izraelská společnost zareagovala na dotazník vysvětlením, ze PET film zpracovává, ale výsledné výrobky nevyvází pod kódy KN, kterými jsou značeny PET filmy. Na základě toho tato společnost nepředlozila odpověď na dotazník.(13) Na dotazník zareagovalo pět dovozců ze Společenství. Tři z nich oznámili, ze PET film nikdy nedovázeli ani z Brazílie, ani z Izraele. Ostatní dva dovozci uvedli, ze v průběhu období setření nedovázeli indický PET film ani z Brazílie, ani z Izraele. Z tohoto důvodu ani jedna


text: z těchto společností nepředlozila odpověď na dotazník.(14) Komise provedla ověřovací návstěvy v prostorách těchto společností:Brazilský vyvázející výrobce:- Terphane Ltda. BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, stát Pernambuco, Brazílie (,,Terphane")Izraelský zpracovatel:- Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504 POB 8380, Izrael (,,Jolybar")Indičtí vyvázející výrobci:- Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part - I, New Delhi - 110 003, Indie- Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indie- Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, okres Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indie6. Období setření(15) Šetření se vztahovalo na období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2003 (,,OŠ"). K prosetření údajné změny struktury obchodu byly shromázděny údaje od roku 2000 az do konce OŠ.B. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ1. Míra spolupráce(16) Jak bylo uvedeno výse v bodě odůvodnění 12, pět vývozců/výrobců PET filmu z Indie spolupracovalo v setření předlozením odpovědí na dotazník. Komise také obdrzela údaje od jednoho vyvázejícího výrobce PET filmu z Brazílie a od jedné zpracovatelské společnosti provádějící řezání, laminování a zpracování PET filmu v Izraeli. Tyto brazilské a izraelské společnosti představovaly podle údajů Eurostatu malou část (brazilská společnost méně nez 1 % a izraelská společnost přiblizně 5 %) celkového dovozu PET filmu z těchto zemí do Společenství v období setření, a to jak vzhledem k mnozství, tak hodnotě.(17) Indické orgány vzhledem k zahájení setření písemně předlozily statistické informace o vývozu PET filmu z Indie mimo jiné do Společenství. Komise obdrzela statistické údaje o vývozu PET filmu z Brazílie do Společenství také z brazilské národní databáze.2. Dotčený výrobek a obdobný výrobek(18) Dotčený výrobek, definovaný v původním setření, je polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, obvykle deklarovaný pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90 (,,dotčený výrobek").(19) Komise má za to, ze PET film vyvázený do Společenství z Indie a PET film odesílaný do Společenství z Brazílie a Izraele mají stejné základní vlastnosti a stejné vyuzití. Jsou tedy povazovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.3. Změna ve struktuře obchoduIndie(20) V letech 1999-2003 představoval dovoz dotčeného výrobku podle příslusných kódů KN 96,5 % celkového dovozu z Indie. Trzní analýza byla tedy provedena s daty Eurostatu na úrovni kódů KN. Je nutno poznamenat, ze v roce 1999 byla ulozena vyrovnávací cla z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie do Společenství. Tato cla jiz vedla ke snízení objemů uvedeného dovozu. V roce 2001 následovalo ulození antidumpingových opatření, které vedlo k dalsímu snízení dovozu. Antidumpingová opatření, která se týkají Indie, se skládají z dohod o cenových závazcích s pěti individuálními vyvázejícími výrobci a jednou společností s 0% sazbou antidumpingového cla. V důsledku toho nejsou antidumpingová cla v podstatě splatná z dovozu od podstatné části indických výrobců. Zbývající antidumpingové clo ve výsi 53,3 % se pouzívá na dovoz od vsech ostatních vyvázejících výrobců. V roce 2000 dovoz PET filmu pocházejícího z Indie do Společenství činil 11 600 tun. Tento dovoz nejprve, v roce 2001, poklesl na 6 100 tun, ale poté,


text: v roce 2002, vzrostl na 7 700 tun. Během období setření dále vzrostl na 11 500 tun. Údaje předlozené spolupracujícími indickými vyvázejícími výrobci vykázaly podobný trend - nárůst o přiblizně 1 300 tun od roku 2001 do roku 2002 a dalsí nárůst o přiblizně 3 400 tun od roku 2002 do roku 2003. Nicméně je třeba mít na paměti, ze vsichni indičtí výrobci při setření nespolupracovali. Navíc na změny v objemech od roku 2000 do roku 2003 je třeba pohlízet v souvislosti s velkým nárůstem dovozu od těch vývozců, kteří podléhají nejnizsí úrovni opatření.(21) Co se týče výse uvedené struktury, je třeba poznamenat, ze jedna společnost měla výrazně nizsí souhrnnou celní sazbu [13] nez ostatní výrobci. Struktura obchodu této společnosti byla výrazně odlisná od trendu struktury obchodu jiných výrobců, protoze tato společnost ve velké míře zvýsila svůj podíl na celkovém prodeji dotčeného výrobku do Společenství v letech 2000 az 2003 (období setření). Naopak podíl dotčeného výrobku vyvázeného do Společenství zbývajícími indickými výrobci výrazně poklesl. Nebereme-li v úvahu tento nepravidelný trend, zůstal dovoz dotčeného výrobku do Společenství výrazně pod úrovní dovozu před ulozením antidumpingových opatření.[13] Dotčená společnost podléhala vyrovnávacímu clu ve výsi 7 %.(22) Indické úřady předlozily statistické údaje o vývozu mimo jiné do Společenství. Uvedly, ze měly za to, ze oficiální indické statistiky neukazovaly na zádné obcházení stávajících antidumpingových opatření indickými výrobci PET filmu. Uvedené údaje vsak nesouhlasí s údaji o vývozu, které poskytly spolupracující indičtí vývozci, alespoň co se týče vývozu do Izraele. Tyto údaje vykazují jasný nárůst vývozu do Izraele po ulození opatření (z přiblizně 40 tun v roce 2000 na přiblizně 800 tun v období setření). Co se týče Brazílie, oficiální indické údaje o přímém vývozu do Brazílie vykazují pouze malé navýsení ve stejném období. Tyto údaje ale nezahrnují nepřímý prodej přes ostatní zprostředkující země. Při setření spolupracoval jediný známý brazilský výrobce PET filmu a jeho vývoz do Společenství představoval pouze zanedbatelnou část (0,5 %) veskerého prodeje z Brazílie do Společenství.Brazílie(23) Dovoz PET filmu do Společenství z Brazílie, oznámený Eurostatem na úrovni kódů KN, bez dovozu dotčeného výrobku vyráběného spolupracující společností, vzrostl z přiblizně 650 tun v roce 2000 (0,6 % celkového dovozu) na 1 200 tun (1,4 %) v roce 2001 a těsně nad 2 500 tun (3,2 %) v roce 2002, rok po ulození antidumpingových opatření. Během období setření zůstal těsně nad úrovní 2 000 tun (2,4 % celkového dovozu PET filmu).(24) Jediná spolupracující společnost v Brazílii, společnost Terphane, je, jak bylo uvedeno výse (viz bod odůvodnění 22), jediným známým výrobcem PET filmu v Brazílii. Tato společnost vyvezla v období setření do Společenství pouze jedinou zásilku PET filmu o objemu 10,6 tun. Az na vzorek, který prodala v roce 2002, se jednalo o první PET film, který tato společnost vyvezla do Společenství. Nezdá se tedy, ze by byla odpovědná za objemy PET filmu, které byly do Společenství dovázeny z Brazílie v letech 2000 az 2003 (bod odůvodnění 23 výse). Společnost vyrábí film dodávaný do Společenství v závodech, které byly zalozeny před tím, nez opatření vztahující


text: se na indický PET film vstoupila v platnost. V této společnosti tedy nebyla zjistěna zádná změna ve struktuře obchodu.Izrael(25) Dovoz PET filmu do Společenství z Izraele, oznámený Eurostatem na úrovni kódů KN, bez dovozu dotčeného výrobku vyráběného spolupracující společností, vzrostl z 3 000 tun v roce 2000 (3,7 % celkového dovozu PET filmu) na 3 400 tun v roce 2001 (4,1 %). Objemy nadále vzrostly těsně nad 4 200 tun v roce 2002 (5,1 % dovozu) a na více nez 4 400 tun v roce 2003 (5,3 % dovozu). V Izraeli sídlí jen několik zpracovatelů PET filmu. Informace obdrzené ve stanoveném termínu ale ukázaly, ze i kdyby se jejich výroba sečetla, není pravděpodobné, ze by měli dostatečnou výrobní kapacitu na to, aby nesli odpovědnost za objem filmu, který byl do Společenství dovázen z Izraele v letech 2002 az 2003.(26) Oficiální indické údaje o vývozu vykazují pravidelný růst vývozu do Izraele z Indie. V roce 2000 bylo vyvezeno 81 tun, v roce 2001 395 tun, 1 032 tun v roce 2002 a v období setření 2 453 tun.(27) Jediná spolupracující společnost v Izraeli, společnost Jolybar, řeze, laminuje a zpracovává zakoupený PET film a prodává jej jako výrobek, který spadá pod stejné kódy KN jako dotčený výrobek. Tento výrobek ale obecně není indického původu, a proto jej nelze povazovat za dotčený výrobek. Tato společnost dodávala PET film do Společenství od devadesátých let dvacátého století. Mnozství PET filmu vyvázeného společností Jolybar do Společenství se v letech 1999 az 2003 (období setření) zdvojnásobilo. Společnost vyrábí film dodávaný do Společenství v závodech, které byly zalozeny před tím, nez opatření vztahující se na indický PET film vstoupila v platnost. Bez ohledu na to, zda tento vývoj vývozu ukazuje na změnu ve struktuře obchodu uvedené společnosti, nebyla tato otázka dále zvazována, protoze pro takové chování v kazdém případě existoval jasný hospodářský důvod, jak je uvedeno níze v bodě odůvodnění 31.(28) Vzhledem k výse uvedenému, a zejména k časové shodě, ke které doslo v roce 2001, mezi zvýsením dovozu z Brazílie a Izraele a vstoupením v platnost antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie, byla zjistěna změna ve struktuře obchodu týkajícího se dovozu PET filmu z Indie, Izraele a Brazílie.4. Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvodBrazílie(29) Vzhledem k nedostatku jakékoli jiné spolupráce a vzhledem k tomu, ze výse uvedená změna ve struktuře obchodu v Brazílii nastala ihned po ulození antidumpingových cel, se na základě dostupných informací a skutečnosti, ze neexistuje zádné jiné vysvětlení, dospělo k závěru, ze změna ve struktuře obchodu pramenila z ulození cla spíse nez z jakéhokoli jiného dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.IzraelNespolupracující vyvázející výrobci(30) Vzhledem k nedostatku jakékoli jiné spolupráce a vzhledem k tomu, ze výse uvedená změna ve struktuře obchodu nastala ihned po ulození antidumpingových cel, se na základě dostupných informací a toho, ze neexistuje zádné jiné vysvětlení, dospělo k závěru, ze změna ve struktuře obchodu pramenila z ulození cla spíse nez z jakéhokoli jiného dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl.


text: 13 odst. 1 základního nařízení.Spolupracující vyvázející výrobce(31) Šetřením se zjistilo, ze vývoz společnosti Jolybar do Společenství je dlouho zavedený a společnost vyrábí film dodávaný do Společenství v závodech, které byly zalozeny před tím, nez opatření vztahující se na indický PET film vstoupila v platnost. Společnost podala vysvětlení, ze indický film zákazníkům ze Společenství obvykle nedodává, jelikoz tito zákazníci jako základní materiál pouzívaný při zpracování společností Jolybar kvůli vlastnostem upřednostňují evropský film. Během období setření byla jednomu zákazníkovi ze Společenství výjimečně odeslána přiblizně jedna tuna indického filmu, a to v rámci větsí zásilky, kterou zákazník naléhavě pozadoval. Z tohoto důvodu se dospělo k závěru, ze existuje dostatečný hospodářský důvod pro vývoj vývozu společnosti Jolybar a ze tento důvod je v souladu s jejími aktivitami na trhu Společenství, které se týkají PET filmu jí vyráběného.5. Znehodnocování nápravných účinků cla vzhledem k cenám a/nebo mnozství obdobného výrobkuNespolupracující vyvázející výrobci(32) Čísla uvedená výse v bodech odůvodnění 20 az 28 ukazují, ze doslo ke zjevné mnozstevní změně ve struktuře dovozu dotčeného výrobku do Společenství od ulození opatření v roce 2001. V době ulození opatření doslo k výraznému snízení indického dovozu do Společenství (o 5 500 tun), s odpovídajícím navýsením vývozu dotčeného výrobku z Brazílie a Izraele do Společenství. Údaje Eurostatu ukazují, ze od roku 2000 do konce období setření představovalo navýsení dovozu do Společenství z Brazílie 1 376 tun a z Izraele 1 392 tun. Snízení vývozu z Indie, ke kterému doslo ve stejné době, představovalo 5 653 tun (bez přihlédnutí k dovozu, který podléhá nizsím úrovním opatření). Má se tedy za to, ze část vývozních obchodních toků z Indie byla nahrazena vývozními toky přes Brazílii a Izrael, čímz byly znehodnoceny nápravné účinky opatření vzhledem k mnozství filmu dovázenému na trh Společenství.(33) Co se týče cen dotčeného výrobku odesílaného z Brazílie a Izraele, bylo vzhledem k nízké míře spolupráce nezbytné pouzít údaje Eurostatu, které byly nejlepsím dostupným důkazem.(34) Průměrná cena dovozu PET filmu z Brazílie v průběhu období setření, upravená o náklady po dovozu, se pohybovala okolo 50 % úrovně pro odstranění újmy, která byla stanovena v setření, jez vedlo k ulození stávajících antidumpingových opatření. Na základě toho existuje důkaz, ze PET film odesílaný z Brazílie znehodnocoval nápravné účinky ulozeného cla i vzhledem k cenám.(35) Průměrná cena dovozu PET filmu z Izraele během období setření, upravená o náklady po dovozu, se pohybovala okolo 55 % úrovně pro odstranění újmy, která byla stanovena v původním antidumpingovém setření. Na základě toho existuje důkaz, ze izraelský dovoz znehodnocoval nápravné účinky ulozeného cla i vzhledem k cenám.(36) Byl tedy učiněn závěr, ze dovoz PET filmu z Brazílie a Izraele znehodnocoval nápravné účinky antidumpingových opatření, a to jak vzhledem k cenám, tak mnozství.6. Důkaz o dumpingu vzhledem k bězným hodnotám stanoveným dříve pro stejné nebo obdobné výrobkyNespolupracující vyvázející výrobci(37) V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo prosetřeno, zda existuje důkaz o dumpingu vzhledem k bězné hodnotě stanovené dříve pro stejný nebo obdobný výrobek. Jak jiz bylo vysvětleno (viz bod odůvodnění 16 výse), vzhledem k nízké míře spolupráce,


text: byly pro stanovení toho, zda lze nalézt důkaz o dumpingu vzhledem k dovozu dotčeného výrobku do Společenství z Brazílie a z Izraele během období setření, pouzity podle článku 18 základního nařízení údaje Eurostatu jakozto údaje, o které se opíralo stanovení vývozních cen do Společenství. Podobně se pro účel porovnání vývozní ceny a bězné hodnoty povazovalo za vhodné předpokládat, ze sortiment výrobků odesílaných z Brazílie a Izraele během období setření byl stejný, jako sortiment odesílaný z Indie během původního setření.(38) Za účelem správného srovnání mezi běznou hodnotou a vývozní cenou se provedly nálezité úpravy o rozdíly činitelů, které ovlivňují ceny a cenovou srovnatelnost. Tyto úpravy byly provedeny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.(39) V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení byl vázený průměr bězné hodnoty, která byla stanovena během původního setření, porovnán s průměrem vývozních cen v období setření, který byl stanoven tak, jak je uvedeno v bodech odůvodnění 34 a 35 výse. Tato porovnání ukázala na přiblizná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF na hranici Společenství, před proclením, a to ve výsi 17,5 % pro Brazílii a 14,5 % pro Izrael.C. ÁDOSTI O VYNĚTÍ Z CELNÍ EVIDENCE NEBO ROZŠÍŘENÍ CLA(40) Komise obdrzela od společností Terphane a Jolybar zádost o vynětí z celní evidence a osvobození od celních opatření. Jak bylo uvedeno v bodech odůvodnění 24 a 27, tyto společnosti spolupracovaly v setření předlozením odpovědí na dotazník a souhlasem s ověřovací návstěvou. Nařízením (ES) č. xxx/2004 [14] Komise změnila zahajovací nařízení tak, aby byla zastavena registrace dovozu PET filmu ze společností Terphane a Jolybar, u nichz bylo shledáno, ze neobcházejí antidumpingová cla.[14] xxx(41) V souladu s výse uvedenými závěry, ze společnosti Terphane a Jolybar neobcházejí platná antidumpingová opatření, by tyto společnosti měly být osvobozeny také od plánovaného rozsíření opatření.D. OPATŘENÍ(42) Vzhledem k výse uvedeným závěrům bylo zjistěno, ze k obcházení docházelo ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. V souladu s čl. 13 odst. 1 první větou základního nařízení by stávající antidumpingová opatření, jez se vztahují na dovoz dotčeného výrobku (tj. PET filmu pocházejícího z Indie), měla být rozsířena na dovoz PET filmu odesílaného z Brazílie nebo Izraele, ať uz je deklarovaný jako pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli, s výjimkou PET filmu vyráběného ve společnostech Terphane a Jolybar.(43) V souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení, v němz je stanoveno, ze opatření budou pouzita na evidovaný ode dne celní evidence, by antidumpingové clo mělo být vybíráno z dovozu PET filmu odesílaného z Brazílie a Izraele, který překročí hranice Společenství podle evidence ulozené zahajovacím nařízením, s výjimkou dovozu PET filmu odesílaného z Brazílie a vyráběného společností Terphane a PET filmu odesílaného z Izraele a vyráběného společností Jolybar.(44) V souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení osvobození od rozsířených opatření, udělené na PET film vyráběný společností Jolybar a společností Terphane, zůstanou v platnosti, pokud nebude zjistěno, ze osvobození bylo uděleno za základě nepravdivých nebo zavádějících informací předlozených dotčenými společnostmi. Nebude-li konkrétně prokázáno jinak, Komise můze zahájit setření


text: za účelem zjistění, jestli je zrusení výjimky oprávněné.(45) Nerozsíření cel na dovoz PET filmu od společností Terphane a Jolybar bylo stanoveno na základě závěrů současného setření. Toto nerozsíření se proto výhradně vztahuje na dovoz PET filmu odesílaného z Brazílie, respektive Izraele, a vyráběného těmito konkrétními právnickými osobami. Na dovezený PET film vyrobený nebo odeslaný jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů, které mají určitý vztah ke konkrétně jmenovaným společnostem, se toto osvobození nevztahuje a podléhá sazbě zbytkového cla ulozeného nařízením Rady (ES) č. 1676/2001.E. POSTUP(46) Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na základě kterých Rada zamýslela rozsířit platné konečné antidumpingové clo, a bylo jim umozněno se k těmto skutečnostem a úvahám vyjádřit a být vyslyseny. Izraelské úřady zopakovaly připomínky indické vlády, které jsou zmíněny v bodě odůvodnění 10. Předlozily také seznam izraelských zpracovatelů PET filmu, kteří v letech 2003 a 2004 vyvázeli do Evropského společenství. Tyto společnosti vsak během stanovených termínů nespolupracovaly, nemohlo být tedy stanoveno, ze opatření neobcházely. Z tohoto důvodu nemohly být osvobozeny od rozsíření opatření na Izrael,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Konečné antidumpingové clo ve výsi 53,3 % ulozené nařízením Rady (ES) č. 1676/2001 z dovozu polyethylentereftalátového filmu pocházejícího z Indie, spadajícího pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, se rozsiřuje i na dovoz stejného polyethylentereftalátového filmu odesílaného z Brazílie a odesílaného z Izraele (ať uz je deklarovaný jako pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli) (kódy TARIC 3920 62 19 01, 3920 62 19 04, 3920 62 19 07, 3920 62 19 11, 3920 62 19 14, 3920 62 19 17, 3920 62 19 21, 3920 62 19 24, 3920 62 19 27, 3920 62 19 31, 3920 62 19 34, 3920 62 19 37, 3920 62 19 41, 3920 62 19 44, 3920 62 19 47, 3920 62 19 51, 3920 62 19 54, 3920 62 19 57, 3920 62 19 61, 3920 62 19 67, 3920 62 19 74, 3920 62 19 92, 3920 62 90 31, 3920 62 90 92), s výjimkou polyethylentereftalátového filmu vyráběného společností Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, stát Pernambuco, Brazílie (doplňkový kód TARIC A569) a společností Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504 POB 8380, Izrael (doplňkový kód TARIC A570).2. Clo rozsířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybírá z dovozů evidovaných v souladu s článkem 2 nařízení Komise (ES) č. 284/2004 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96, s výjimkou dovozů, které vyrobí společnost Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, stát Pernambuco, Brazílie a společnost Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504 POB 8380, Izrael.3. Pouzijí se tedy platné předpisy o celních poplatcích.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlásení v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém


text:
 |
 52010PC0575
 /* KOM/2010/0575 konecném znení - NLE 2010/0292 */ Návrh NAŘÍZENÍ RADY týkající se rozdělení rybolovných práv v rámci protokolu k Dohodě o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím a Federativními státy Mikronésie
 [pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 19.10.2010KOM(2010) 575 v konečném znění2010/0292 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYtýkající se rozdělení rybolovných práv v rámci protokolu k Dohodě o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím a Federativními státy MikronésieDŮVODOVÁ ZPRÁVANa základě příslušného pověření Rady[1] jednala Komise jménem Evropské unie s Federativními státy Mikronésie (FSM) za účelem obnovení protokolu k Dohodě o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím a FSM. Po těchto jednáních byl dne 7. května 2010 parafován nový protokol, který upravuje pětileté období počínající přijetím tohoto rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování protokolu a který nahrazuje předchozí protokol, jehož platnost skončila dne 25. února 2010.Postup týkající se rozdělení rybolovných práv získaných na základě tohoto protokolu mezi členské státy se zahajuje současně s postupy vztahujícími se na rozhodnutí Rady o uzavření nového protokolu (se souhlasem Evropského parlamentu) a nařízení Rady o podpisu a prozatímním uplatňování uvedeného protokolu.Nový protokol stanoví pro rybáře EU rybolovná práva ve VHO FSM pro 6 plavidel lovících košelkovými nevody a 12 plavidel lovících na dlouhou lovnou šňůru. V souladu se Smlouvou by měl být stanoven způsob rozdělení rybolovných práv mezi členské státy.Komise na tomto základě navrhuje, aby Rada přijala toto nařízení.2010/0292 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYtýkající se rozdělení rybolovných práv v rámci protokolu k Dohodě o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím a Federativními státy MikronésieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,vzhledem k těmto důvodům:1. Nový protokol k Dohodě o partnerství v oblasti rybolovu mezi Evropským společenstvím a Federativními státy Mikronésie (dále jen „protokol“) byl parafován dne 7. května 2010.2. Dne ... přijala Rada rozhodnutí č. .../2010/EU[2] o podpisu a prozatímním uplatňování nového protokolu.3. Metoda rozdělování rybolovných práv mezi členské státy by měla být vypracována pro dobu trvání nového protokolu, jakož i pro období jeho prozatímního uplatňování.4. S cílem zajistit plné využívání rybolovných práv, která má Evropská unie na základě tohoto protokolu k dispozici, je nutné, aby Komise byla oprávněna dočasně přidělit rybolovná práva nevyužitá jedním členským státem jinému členskému státu, aniž by to ovlivnilo rozdělení rybolovných práv mezi členské státy nebo jejich výměnu v rámci protokolu.5. Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost prvním dnem po jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie , a to s cílem zajistit rybolovné činnosti poté, co platnost předchozího protokolu skončí dne 25. února 2010,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Rybolovná práva stanovená v protokolu k Dohodě o partnerství v oblasti rybolovu mezi Evropským společenstvím a Federativními státy Mikronésie podle rozhodnutí č. .../2010/EU o podpisu a prozatímním uplatňování protokolu k dohodě o partnerství v oblasti rybolovu se mezi členské státy rozdělují takto:a) Plavidla lovící tuňáka košelkovými nevodyŠpanělsko | 5 plavidel |Francie | 1 plavidlo |b) Plavidla lovící u hladiny na dlouhou lovnou šňůruŠpanělsko | 12 plavidel |2. Aniž jsou dotčena ustanovení dohody


text: o partnerství v oblasti rybolovu a protokolu, použije se nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství[3].3. Pokud žádosti o licence k rybolovu z členských států uvedených v odstavci 1 nevyčerpají všechna rybolovná práva stanovená protokolem, zváží Komise žádosti o licence k rybolovu od jakéhokoliv jiného členského státu podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 1006/2008.4. Je-li zřejmé, že počet rybolovných práv stanovených v odstavci 1 není plně využit, oznámí Komise tuto skutečnost dotčeným členským státům a požádá je, aby potvrdily, že tato rybolovná práva nevyužívají. Pokud není ve lhůtě deseti pracovních dnů obdržena odpověď, považuje se to za potvrzení toho, že plavidla dotčeného členského státu v daném období plně nevyužijí svých rybolovných práv. Poté, co dotyčný členské stát zašle potvrzení, rozhodne Komise o rozdělení rybolovných práv mezi členské státy.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Rozhodnutí Rady č. 8877/2010 ze dne 26. dubna 2010.[2] Úř. věst. L ...[3] Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 33.


text:
 |
 52013PC0498
 Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o účasti Unie na druhém programu Partnerství evropských a rozvojových zemí při klinických hodnoceních prováděném společně několika členskými státy /* COM/2013/0498 final - 2013/0243 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 V roce 2003 bylo v reakci na celosvětovou
 krizi v oblasti zdraví vyvolanou třemi hlavními nemocemi souvisejícími s
 chudobou – HIV/AIDS, malárií a tuberkulózou – a na závazek EU dosáhnout do
 roku 2015 rozvojových cílů tisíciletí, které stanovila Organizace
 spojených národů, založeno Partnerství evropských a rozvojových zemí při
 klinických hodnoceních (EDCTP). Období aktivního financování prvního programu
 EDCTP (EDCTP1, 2003–2012) nyní skončilo.
 Navzdory dosavadním výsledkům a dopadům EDCTP
 zdravotní a sociálně-ekonomická zátěž v důsledku nemocí souvisejících s
 chudobou přetrvává a brání udržitelnému rozvoji rozvojových zemí, zejména v
 subsaharské Africe. Více než jedna miliarda lidí, včetně
 400 milionů dětí, trpí jednou či více nemocemi souvisejícími s
 chudobou, včetně opomíjených infekčních chorob, jako je spavá nemoc a infekce
 červy. Odhaduje se, že jen na HIV/AIDS zemřou ročně 2 miliony lidí,
 zatímco malárie a tuberkulóza podle odhadů společně usmrtí 2,2 milionu
 osob ročně. Tyto nemoci kromě toho, že vyvolávají zbytečné utrpení a předčasná
 úmrtí, snižují produktivitu a zvyšují nejistotu a nemocnost, čímž zachovávají
 koloběh chudoby. Subsaharská Afrika je těmito nemocemi neúměrně postižena, neboť
 k přibližně 90 % všech úmrtí v souvislosti s malárií dochází v Africe. Na
 tento region připadají rovněž více než dvě třetiny osob nakažených HIV a téměř
 tři čtvrtiny úmrtí v souvislosti s AIDS.
 Ačkoli je důležité celkové zlepšení v oblasti
 výživy, hygieny a zdravotnické infrastruktury, účinná dlouhodobá kontrola
 nemocí souvisejících s chudobou vyžaduje rovněž rozvoj nových nebo lepších
 lékařských zásahů (léčivých přípravků, léčebných postupů a očkovacích látek).
 Těchto léčivých přípravků je obecně nedostatek a mnoho existujících léků
 a očkovacích látek, které se používají v současnosti, pochází z
 počátku 20. století a kvůli odolnosti vůči lékům v případě těchto
 nemocí již navíc nejsou tyto léky a očkovací látky účinné. Většina vyvíjených
 nových léků a očkovacích látek však uvázne ve fázi počátečního klinického
 vývoje. Důvodem jsou zejména značné náklady spojené s klinickým vývojem a
 testováním na lidech za účelem prokázání účinnosti a bezpečnosti nových
 nebo lepších lékařských zásahů. Tyto náklady souvisí se třemi hlavními příčinami
 problémů: i) nedostatečné investice soukromého sektoru kvůli nedostatečné
 návratnosti investic (selhání trhu), ii) nedostatečné kapacity
 v oblasti klinického výzkumu v zemích subsaharské Afriky a
 iii) roztříštěná veřejná podpora.
 Na základě doporučení vyplývajících z
 nezávislého průběžného hodnocení programu EDCTP1 a závěrů ze setkání členských
 států v září 2010 navrhlo belgické předsednictví v Radě EU dne
 26. listopadu 2010 Radě pro konkurenceschopnost zahájení druhého
 společného programu EDCTP (EDCTP2) s minimálně desetiletou dobou trvání. Za
 tímto účelem zveřejnily státy účastnící se programu EDCTP1 strategický obchodní
 plán pro program EDCTP2 na období 2014–2024.
 Z těchto důvodů předkládá Komise návrh
 rozhodnutí o účasti EU na druhém programu Partnerství evropských a rozvojových
 zemí při klinických hodnoceních (EDCTP2) na základě článku 185 Smlouvy o
 fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“), který EU umožňuje stanovit
 pravidla pro účast na výzkumných a rozvojových programech prováděných několika


text:
členskými státy.
 Cíl programu
 EDCTP2
 Obecným cílem programu EDCTP2 je zlepšit
 schopnost EU investovat účinněji do výzkumu a vývoje nových nebo lepších
 lékařských zásahů proti nemocem souvisejícím s chudobou ve prospěch rozvojových
 zemí a v partnerství s těmito zeměmi, zejména zeměmi subsaharské Afriky.
 Cílem programu EDCTP2 je konkrétně dosažení
 těchto specifických cílů:
 ·
 vyšší počet nových nebo lepších lékařských zásahů v
 případě HIV/AIDS, tuberkulózy, malárie a jiných nemocí souvisejících s chudobou
 a do konce programu zajištění nejméně jednoho nového lékařského zásahu, jako je
 nový lék nebo nová očkovací látka proti tuberkulóze či jiné nemoci související
 s chudobou; vydání nejméně 30 pokynů k lepšímu nebo širšímu využívání
 stávajících lékařských zásahů a zajištění pokroku při klinickém vývoji nejméně
 20 potenciálních lékařských zásahů,
 ·
 posílená spolupráce se zeměmi subsaharské Afriky,
 zejména v oblasti budování jejich kapacit pro provádění klinických hodnocení v
 plném souladu se základními etickými zásadami a příslušnými vnitrostátními
 právními předpisy, právními předpisy Unie a mezinárodními právními předpisy,
 včetně Listiny základních práv EU, Evropské úmluvy o lidských právech a jejích
 dodatkových protokolů, znění helsinské deklarace Světové lékařské asociace z
 roku 2008 a standardů správné klinické praxe přijatých Mezinárodní
 konferencí o harmonizaci,
 ·
 lepší koordinace, sladění a integrace příslušných
 vnitrostátních programů k zvýšení nákladové efektivnosti evropských veřejných
 investic,
 ·
 rozšířená mezinárodní spolupráce s ostatními
 veřejnými a soukromými poskytovateli financování,
 ·
 vyšší dopad kvůli účinné spolupráci s příslušnými
 iniciativami EU, včetně rozvojové pomoci EU.
 Program EDCTP2 má doplňovat opatření, která
 jsou prováděna v rámci evropských rozvojových fondů a nástrojů pro rozvojovou
 spolupráci, a reagovat na závazek Unie splnit závěry konference Rio+20, která
 se konala v roce 2012, týkající se stanovení a dosažení mezinárodně
 dohodnutých cílů udržitelného rozvoje, včetně rozvojových cílů tisíciletí.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Při vypracovávání návrhu byly plně zohledněny
 odpovědi, které byly obdrženy v reakci na rozsáhlé konzultace zúčastněných
 stran, včetně veřejných konzultací. Své názory vyslovili tvůrci politik v
 Evropě a v Africe a rovněž zúčastněné strany z odvětví, akademické obce
 a občanské společnosti. Návrh vychází také z externích průběžných
 hodnocení programu EDCTP1 a hloubkového posouzení dopadů budoucího programu
 EDCTP2. V rámci těchto konzultací, hodnocení a posouzení EDCTP se shodně
 požadovalo pokračování programu, avšak s tím, že by příští program měl trvat
 deset let a měl by se vztahovat i na jiné nemoci související s chudobou (kromě
 HIV/AIDS, tuberkulózy a malárie) a na všechny fáze klinického vývoje. Ze
 zeměpisného hlediska by se měl program zaměřovat i nadále na subsaharskou
 Afriku, která je neúměrně zasažena nemocemi souvisejícími s chudobou a s níž
 Unie navázala strategické partnerství.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 3.1 Právní základ
 Návrh týkající se programu EDCTP2 vychází z
 článku 185 Smlouvy o fungování Evropské unie, který Unii umožňuje při
 provádění víceletého rámcového programu se souhlasem dotyčných členských států
 stanovit pravidla pro účast na výzkumných a rozvojových programech prováděných
 několika členskými státy, včetně účasti ve strukturách vytvořených k
 uskutečnění těchto programů.
 3.2 Zásada subsidiarity
 Základem iniciativy EDCTP je společný program,
 který je založen na vnitrostátních programech a činnostech zúčastněných
 členských států a přidružených zemí a který sestává


text:
z těchto programů a
 činností, a to s podporou a za účasti Unie.
 Program zvyšuje nákladovou efektivnost
 evropských investic do programů klinického výzkumu poskytnutím společné
 platformy, která může lépe využívat výsledky výzkumu k vývoji nových nebo
 lepších lékařských zásahů proti HIV/AIDS, malárii, tuberkulóze a jiným
 nemocem souvisejícím s chudobou ve prospěch rozvojových zemí, zejména
 v subsaharské Africe. Očekávaný dopad na evropské úrovni bude vyšší než
 souhrn dopadů vnitrostátních programů a činností. Program umožní dosažení
 potřebného kritického množství, a to z hlediska lidských i finančních zdrojů,
 spojením dostupných vzájemně se doplňujících odborných znalostí a zdrojů k
 rychlejšímu vývoji nových nebo lepších lékařských zásahů, které jsou naléhavě
 zapotřebí k snížení ničivého dopadu nemocí souvisejících s chudobou v
 rozvojových zemích. Na celosvětové úrovni přispěje program k jednotnému
 vystupování, pokud jde o představení evropského výzkumného úsilí v boji proti
 těmto nemocem v rozvojových zemích. Program podpoří rovněž dlouhodobý
 strukturální dopad na výzkumné politiky a systémy evropských a rozvojových zemí
 a pomůže začlenit politiky a systémy EU v oblasti výzkumu a vývoje do
 soudržného rámce.
 Návrh Komise týkající se programu
 Horizont 2020 umožňuje pokračující účast Unie na druhém programu EDCTP
 podle článku 185 Smlouvy, což je vhodný nástroj pro podporu EDCTP ze
 strany Unie, jelikož umožňuje jak koordinaci vnitrostátních výzkumných
 programů, tak i účast Unie na společném programu.
 3.3 Zásada proporcionality
 Návrh nepřekračuje
 rámec toho, co je nezbytné k dosažení jeho cílů. Účast Unie na programu EDCTP2
 se uskuteční v mezích pravomocí stanovených Smlouvou a pouze usnadní a podpoří
 (i finančně) plnění cílů programu EDCTP2 ze strany zúčastněných států.
 Zúčastněné státy budou muset spolupracovat a usilovat o dosažení lepší
 koordinace, sladění a integrace příslušných vnitrostátních programů nebo
 činností a hlavně o vývoj více a lepších lékařských zásahů proti HIV/AIDS, tuberkulóze, malárii a rovněž jiným nemocem souvisejícím
 s chudobou.
 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Orientační rozpočtové důsledky jsou uvedeny v
 legislativním finančním výkazu, který je předložen společně s tímto rozhodnutím.
 Příspěvek Unie bude činit až 683 milionů EUR[1] včetně příspěvku ESVO. Tato
 částka je uvedena v běžných cenách. Příspěvek Unie bude poskytnut z finančních prostředků
 přidělených GŘ pro výzkum a inovace na výzvu „ zdraví, demografická změna a dobré
 životní podmínky“ jako součást provádění Horizontu 2020 – rámcového
 programu pro výzkum a inovace. Maximální výše příspěvku Unie na správní náklady
 činí 41 milionů EUR.
 V průběhu akce může Unie uvážit dorovnání
 dodatečných závazků, které přijmou zúčastněné členské státy nebo země
 přidružené k rámcovému programu Horizont 2020.
 2013/0243 (COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o účasti Unie na druhém programu Partnerství
 evropských a rozvojových zemí při klinických hodnoceních prováděném společně
 několika členskými státy
 (Text s významem pro EHP)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na článek 185 a čl. 188 druhý pododstavec této
 smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[2],
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Ve svém sdělení s názvem Evropa 2020 Strategie
 pro inteligentní a


text:
udržitelný růst podporující začlenění[3] zdůrazňuje Komise nutnost
 rozvíjení příznivých podmínek pro investice do znalostí a inovací k dosažení
 inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění v Unii. Tato
 strategie byla schválena Evropským parlamentem a Radou.
 (2)
 Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a
 inovace (2014–2020) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. .../2013 ze dne ... 2013[4]
 (dále jen „rámcový program Horizont 2020“) usiluje o dosažení vyššího
 dopadu na výzkum a inovace tím, že přispěje k posílení partnerství v rámci
 veřejného sektoru, včetně účasti Unie na programech prováděných několika
 členskými státy v souladu s článkem 185 Smlouvy.
 (3)
 Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady
 č. 1209/2003/ES ze dne 16. června 2003 o účasti Společenství na
 programu výzkumu a vývoje, který provádějí některé členské země a jehož cílem
 je rozvoj nových klinických zásahů v boji proti HIV/AIDS, malárii a
 tuberkulóze prostřednictvím dlouhodobého partnerství mezi Evropou a rozvojovými
 zeměmi[5],
 se Společenství rozhodlo poskytovat pro program Partnerství evropských a
 rozvojových zemí při klinických hodnoceních (EDCTP1) finanční příspěvek
 odpovídající příspěvku zúčastněných států, nejvýše však
 200 milionů EUR, po dobu trvání šestého rámcového programu Evropského
 společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace přispívajícího k
 vytvoření Evropského výzkumného prostoru a k inovacím (2002–2006), který byl
 zřízen rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne
 27. června 2002[6].
 Program EDCTP1 byl podpořen rovněž na základě sedmého rámcového programu
 Evropského společenství pro výzkum technologický rozvoj a demonstrace
 (2007–2013), který byl zřízen rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady
 č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006[7].
 (4)
 V roce 2009 vydali
 nezávislí odborníci zprávu o průběžném hodnocení programu EDCTP1[8]. Stanovisko panelu odborníků
 bylo takové, že program EDCTP1 poskytl jedinečnou platformu pro skutečný dialog
 s africkými vědci a začal odstraňovat rozdíl mezi severem a jihem budováním
 výzkumných kapacit a zajišťováním studijních a pracovních příležitostí pro
 mladé africké výzkumné pracovníky. Na základě této zprávy patří k základním
 otázkám, jež jsou zvažovány s ohledem na druhý program Partnerství evropských a
 rozvojových zemí při klinických hodnoceních (dále jen „program EDCTP2“), toto:
 stávající oblast působnosti programu EDCTP1 je třeba změnit a rozšířit; je
 nutno dále zlepšit integraci evropských vnitrostátních programů; je třeba
 posílit a rozšířit spolupráci s ostatními významnými veřejnými a soukromými
 poskytovateli financování, včetně farmaceutického odvětví; je nutné rozvíjet
 synergie s opatřeními evropské vnější politiky, zejména s rozvojovou pomocí
 Unie; je třeba objasnit a zjednodušit pravidla spolufinancování; je nezbytné
 posílit nástroje pro monitorování.
 (5)
 Podle rozhodnutí Rady ... /2013/EU ze dne ... 2013 o
 zřízení zvláštního programu k provedení Horizontu 2020 – rámcového
 programu pro výzkum a inovace (2014–2020)[9]
 je možná další podpora pro druhý program EDCTP2.
 (6)
 Program EDCTP1 dosáhl významných úspěchů a doposud
 vyvinul osm lepších léčebných postupů, zejména u novorozenců, dětí nebo
 těhotných/kojících žen, které trpí HIV/AIDS nebo malárií. Program vedl k
 vytvoření prvních čtyř afrických regionálních sítí excelence, které podporují
 spolupráci jižních zemí v oblasti klinického výzkumu, a vyškoleno bylo více než
 400 afrických výzkumných pracovníků. Program přispěl rovněž k vytvoření
 celoafrického registru klinických hodnocení (Pan-African Clinical Trials
 Registry) a Afrického fóra orgánů pro regulaci očkovacích látek (African
 Vaccine Regulators


text:
Forum).
 (7)
 Navzdory významným výsledkům a úspěchům programu
 EDCTP1 představují nemoci související s chudobou kvůli sociální a hospodářské
 zátěži s nimi spojené dosud velkou překážku udržitelného rozvoje v
 rozvojových zemích, zejména v subsaharské Africe. Pro většinu nemocí
 souvisejících s chudobou dosud neexistují účinné, bezpečné a cenově dostupné
 léčebné postupy a investice do klinického výzkumu jsou i nadále nepřiměřené,
 jelikož provádění klinických hodnocení je nákladné a návratnost investic je
 kvůli selhání trhu omezená. Evropské výzkumné činnosti a programy jsou mimoto
 často roztříštěné, a nedosahují tudíž kritického rozsahu nebo vedou
 k překrývání, zatímco výzkumné kapacity a investice v rozvojových
 zemích jsou nedostatečné.
 (8)
 Evropský parlament ve svém usnesení ze dne
 15. června 2010 o pokroku směřujícím k dosažení rozvojových cílů
 tisíciletí v rámci příprav zasedání OSN na vysoké úrovni v září 2010 „vyzývá
 Komisi, členské státy a rozvojové země, aby se pátým rozvojovým cílem
 tisíciletí (zlepšení zdraví matek), čtvrtým rozvojovým cílem (úmrtnost dětí)
 a šestým rozvojovým cílem (HIV/AIDS, malárie a tuberkulóza) zabývaly
 důsledně a komplexně“.
 (9)
 Unie se zavázala splnit závěry konference Rio+20 z
 roku 2012 týkající se stanovení a dosažení mezinárodně dohodnutých
 cílů udržitelného rozvoje, včetně rozvojových cílů tisíciletí.
 (10)
 V roce 2000 zahájila Unie s Afrikou politický
 dialog na vysoké úrovni, který vedl k navázání strategického partnerství
 Afrika-EU, načež byla v roce 2007 přijata společná strategie Afrika-EU a v
 roce 2011 byl zahájen politický dialog na vysoké úrovni věnovaný vědě,
 technologiím a inovacím.
 (11)
 Dne 31. března 2010 představila Komise
 sdělení o úloze EU v oblasti celosvětového zdraví[10], které požaduje
 koordinovanější přístup mezi členskými státy a mezi příslušnými politikami k
 určení a společnému řešení společných světových priorit výzkumu ve
 zdravotnictví.
 (12)
 Dne 21. září 2011 předložila Komise
 sdělení o partnerství v oblasti výzkumu a inovací[11], které do středu výzkumné politiky
 Unie staví partnerství přesahující hranice jednotlivých institucí, států a
 kontinentů.
 (13)
 V souladu s cíli rámcového programu
 Horizont 2020 by všechny členské státy a země přidružené k rámcovému
 programu Horizont 2020 měly mít právo zúčastnit se programu EDCTP2.
 (14)
 Zúčastněné státy zamýšlejí přispívat na provádění
 programu EDCTP2 během období, kterého se tento program týká (2014–2024).
 (15)
 Pro účast Unie na programu EDCTP2 během doby trvání
 rámcového programu Horizont 2020 by měl být stanoven určitý strop. V rámci
 tohoto stropu by měl příspěvek Unie odpovídat počátečním příspěvkům, které
 přislíbily zúčastněné státy, aby bylo dosaženo vysokého pákového efektu a
 zajištěna větší integrace programů zúčastněných států. Tento strop by měl
 umožňovat rovněž dorovnání příspěvků případných dalších členských států nebo
 zemí přidružených k rámcovému programu Horizont 2020, které se k programu EDCTP2
 připojí během doby trvání rámcového programu Horizont 2020.
 (16)
 Finanční příspěvek Unie by měl být podmíněn
 formálními závazky zúčastněných států, které se týkají příspěvků na provádění
 programu EDCTP2, a splněním těchto závazků.
 (17)
 Společné provádění programu EDCTP2 vyžaduje určitou
 prováděcí strukturu. Zúčastněné státy se dohodly na prováděcí struktuře pro
 program EDCTP2 a zřídily prováděcí strukturu programu EDCTP2 (dále jen
 „prováděcí struktura EDCTP2“). Prováděcí struktura EDCTP2 by měla být příjemcem
 finančního příspěvku Unie a měla by zajistit účinné provádění programu
 EDCTP2.
 (18)
 Finanční


text:
příspěvek Unie by měl být spravován v
 souladu se zásadou řádného finančního řízení a podle příslušných pravidel
 týkajících se nepřímého řízení, která jsou stanovena v nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne
 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném
 rozpočtu Unie[12],
 a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne
 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012[13].
 (19)
 V zájmu ochrany finančních zájmů Unie by měla mít
 Komise v případě nepřiměřeného, částečného nebo opožděného provádění programu
 EDCTP2 nebo v případě, že zúčastněné strany své příspěvky na financování
 programu EDCTP2 neposkytnou, nebo je poskytnou částečně či opožděně, právo
 finanční příspěvek Unie snížit nebo pozastavit či ukončit jeho poskytování.
 Toto právo by mělo být stanoveno v pověřovací dohodě, která bude uzavřena
 mezi Unií a prováděcí strukturou EDCTP2.
 (20)
 V zájmu účinného provádění programu EDCTP2 by měla
 být prováděcí struktuře EDCTP2 finanční podpora poskytována především v podobě
 grantů pro účastníky akcí vybraných na úrovni prováděcí struktury EDCTP2. Výběr
 těchto akcí, za který odpovídá prováděcí struktura EDCTP2, by se měl uskutečnit
 na základě otevřených a konkurenčních výzev k předkládání návrhů.
 (21)
 Účast na nepřímých akcích v rámci programu EDCTP2
 podléhá nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 ze dne ...
 2013, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků
 Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020)[14]. Kvůli zvláštním provozním
 potřebám programu EDCTP2 je však nezbytné stanovit odchylky od uvedeného
 nařízení v souladu s čl. 1 odst. 3 zmíněného nařízení.
 (22)
 Odchylky od čl. 8 odst. 1 písm. b),
 čl. 9 odst. 1 písm. c) a článku 11 nařízení (EU) č. .../2013
 jsou nezbytné pro vyžadování účasti a umožnění financování afrických subjektů a
 umožnění spolupráce prostřednictvím společných výzev mezi programem EDCTP2 a
 jiným právním subjektem.
 (23)
 Audity u příjemců finančních prostředků Unie
 poskytnutých podle tohoto rozhodnutí by měly zajistit snížení administrativní
 zátěže v souladu s rámcovým programem Horizont 2020.
 (24)
 Finanční zájmy Unie by měly být chráněny
 přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a
 vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně
 vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných
 správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom)
 č. 966/2012.
 (25)
 Komise by měla provést průběžná hodnocení, zejména
 za účelem posouzení kvality a účinnosti programu EDCTP2 a pokroku při
 plnění stanovených cílů, a závěrečné hodnocení a vyhotovit zprávy o těchto
 hodnoceních.
 (26)
 Na žádost Komise by prováděcí struktura EDCTP2 a
 zúčastněné státy měly Komisi poskytnout veškeré informace, které potřebuje zapracovat
 do zpráv o hodnocení programu EDCTP2.
 (27)
 Je nezbytné, aby výzkumné činnosti prováděné v
 rámci programu EDCTP2 byly zcela v souladu s Listinou základních práv Evropské
 unie, Evropskou úmluvou o lidských právech a jejími dodatkovými protokoly,
 etickými zásadami obsaženými v helsinské deklaraci Světové lékařské
 asociace z roku 2008, standardy správné klinické praxe přijatými
 Mezinárodní konferencí o harmonizaci technických požadavků na registrace
 humánních léčivých přípravků, příslušnými právními předpisy EU a místními
 etickými požadavky zemí, v nichž mají být výzkumné


text:
činnosti prováděny.
 (28)
 Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, tj. přispět k
 snížení sociální a hospodářské zátěže v důsledku nemocí souvisejících s
 chudobou v rozvojových zemích, a zejména v subsaharské Africe, urychlením
 klinického vývoje účinných, bezpečných a cenově dostupných lékařských zásahů v
 případě nemocí souvisejících s chudobou, nemůže být uspokojivě dosaženo na
 úrovni členských států kvůli nedosažení potřebného kritického množství, a to z
 hlediska lidských i finančních zdrojů, a může jich být proto z důvodu
 rozsahu zamýšlené činnosti lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout
 opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o
 Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném
 článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je pro tento účel nezbytné,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Účast
 na druhém programu Partnerství evropských a rozvojových zemí při klinických
 hodnoceních
 1. Unie se účastní druhého
 programu Partnerství evropských a rozvojových zemí při klinických hodnoceních (dále
 jen „program EDCTP2“), který společně provádějí Belgie, Dánsko, Německo, Irsko,
 Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko, Rakousko,
 Portugalsko, Švédsko a Spojené království, jakož i Švýcarsko a Norsko
 (dále jen „zúčastněné státy“'), a to v souladu s podmínkami stanovenými v tomto
 rozhodnutí.
 2. Programu EDCTP2 se může
 zúčastnit jakýkoli jiný členský stát nebo jakákoli jiná země přidružená k
 Horizontu 2020 – rámcovému programu pro výzkum a inovace (2014–2020),
 který byl zřízen nařízením (EU) č. .../2013... (dále jen „rámcový program
 Horizont 2020“), pokud splňuje kritérium stanovené v čl. 3
 odst. 1 písm. e) tohoto rozhodnutí. Členské státy a země přidružené k
 rámcovému programu Horizont 2020, které splní podmínku stanovenou v
 čl. 3 odst. 1 písm. e), se pro účely tohoto rozhodnutí považují
 za „zúčastněné státy“.
 Článek 2
 Finanční příspěvek Unie
 1. Maximální finanční příspěvek
 Unie, včetně prostředků ESVO, pro program EDCTP2 činí 683 milionů EUR
 a sestává:
 a) z částky ve výši 594 milionů EUR
 odpovídající příspěvkům zúčastněných států, které jsou uvedeny v čl. 1
 odst. 1;
 b) z částky ve výši 89 milionů EUR
 odpovídající příspěvkům ostatních členských států nebo zemí přidružených k
 rámcovému programu Horizont 2020, které se programu EDCTP2 účastní v
 souladu s čl. 1 odst. 2.
 2. Příspěvek je hrazen z
 prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených na příslušné části zvláštního
 programu k provedení rámcového programu Horizont 2020, který byl zřízen
 rozhodnutím ... /2013/EU, v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c)
 bodem vi) a články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom)
 č. 966/2012.
 3. Prováděcí struktura EDCTP2
 může k uhrazení svých správních nákladů použít až 6 % finančního příspěvku
 Unie.
 Článek 3
 Podmínky
 pro poskytnutí finančního příspěvku Unie
 1. Finanční příspěvek Unie je
 podmíněn tím, že:
 a) zúčastněné státy prokáží, že program
 EDCTP2 je zřízen v souladu s přílohami I, II a III tohoto
 rozhodnutí;
 b) zúčastněné státy nebo organizace určené
 zúčastněnými státy určí prováděcí strukturu EDCTP2, subjekt s právní
 subjektivitou, jako strukturu odpovědnou za provádění programu EDCTP2 a
 přijímání, rozdělování a sledování příspěvku členských států a finančního
 příspěvku Unie;
 c) prováděcí struktura EDCTP2 prokáže svou
 schopnost provést program EDCTP2, včetně přijímání, rozdělování a sledování
 příspěvku Unie