text:
dohodnutých podmínek, jestliže kterákoli ze stran oznámí druhé straně
 svůj úmysl vypovědět tuto dohodu do jednoho měsíce
 po přijetí změn uvedených výše v tomto odstavci.
 6. Tato dohoda se vztahuje na jedné
 straně na území, na něž se vztahují Smlouva o Evropské unii a Smlouva
 o fungování Evropské unie, a to za podmínek stanovených v těchto
 smlouvách, a na druhé straně na území Alžírské demokratické a lidové
 republiky. Tím není vyloučena spolupráce na otevřeném moři, ve
 vesmíru a na území třetích zemí v souladu s mezinárodním právem.
 NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže
 podepsaní zástupci řádně zplnomocnění Evropskou unií a Alžírskou
 demokratickou a lidovou republikou k této dohodě své podpisy.
 V .... ve dvou prvopisech dne ... .....
 v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském,
 francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském,
 německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém,
 slovenském, slovinském, španělském, švédském a arabském, přičemž
 všechna znění mají stejnou platnost.
 ZA EVROPSKOU UNII: || || ZA ALŽÍRSKOU DEMOKRATICKOU A LIDOVOU REPUBLIKU
 PŘÍLOHA
 I
 Podmínky
 účasti právních subjektů členských států usazených
 v členských státech Unie a v Alžírsku
 Pro účely této dohody se právním
 subjektem rozumí jakákoli fyzická osoba nebo právnická osoba ustavená podle
 práva státu, ve kterém sídlí, podle práva Unie nebo podle mezinárodního práva,
 mající právní subjektivitu a oprávněná k jakýmkoli právům a povinnostem
 ve svém jménu.
 I. Podmínky pro účast právních
 subjektů usazených v Alžírsku na nepřímých akcích rámcového programu
 1. Na účast právních
 subjektů usazených v Alžírsku na nepřímých akcích rámcového
 programu se vztahují podmínky stanovené Evropským parlamentem a Radou
 podle článku 183 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 2. Unie může udělit
 finanční podporu právnickým osobám se sídlem v Alžírsku, které se podílejí
 na nepřímých akcích uvedených v bodě 1, za podmínek stanovených
 rozhodnutím (rozhodnutími) Evropského parlamentu a Rady podle článku 183
 Smlouvy o fungování Evropské unie, finančního nařízení Unie a dalších
 platných evropských předpisů.
 3. Kontroly a audity, které mají být
 prováděny Evropskou komisí nebo Evropským účetním dvorem nebo pod
 jejich vedením musí být stanoveny grantovou smlouvou, nebo smlouvou, kterou
 uzavře Unie s jakýmkoli právním subjektem usazeným v Alžírsku
 za účelem uskutečnění nepřímé akce, nebo rozhodnutím o
 udělení grantu schváleným Unií.
 V duchu spolupráce a oboustranných
 zájmů zajistí příslušné alžírské orgány veškerou
 přiměřenou a proveditelnou podporu, která bude za daných
 okolností potřebná či užitečná pro uskutečnění
 takových kontrol a auditů a vymáhání pohledávek.
 II. Podmínky účasti právnických
 osob usazených v členských státech Evropské unie na výzkumných programech
 a projektech Alžírska
 1. Každý právní subjekt usazený v
 Unii, vytvořený podle vnitrostátního práva některého
 z členských států Unie nebo podle práva Unie, se může
 účastnit projektů nebo programů výzkumu a rozvoje Alžírska
 společně s alžírskými právními subjekty.
 2. Práva a povinnosti právnických osob
 se sídlem na území Unie, které se podílejí na alžírských výzkumných projektech
 v rámci programů výzkumu a rozvoje, stejně jako podmínky pro
 předkládání a hodnocení návrhů, udělování zakázek a uzavírání
 smluv u takových projektů, se řídí alžírskými právními a správními
 předpisy, vztahujícími se na fungování výzkumných a rozvojových
 programů, které se vztahují na alžírské právnické osoby


text:
a zajišťují
 spravedlivé zacházení, s ohledem na povahu spolupráce mezi Alžírskem a Unií v
 této oblasti.
 Financování právních subjektů
 usazených v Unii a účastnících se příslušných alžírských
 projektů v rámci programů výzkumu a rozvoje se řídí
 alžírskými právními a správními předpisy vztahujícími se na fungování
 uvedených programů, které se vztahují na nealžírské právní subjekty.
 III. Informace o příležitostech pro
 účast
 Alžírsko a Evropská komise pravidelně
 sdělují informace o probíhajících programech a příležitostech
 pro účast ve prospěch právních subjektů usazených v obou
 stranách.
 PŘÍLOHA
 II
 Zásady
 přidělování práv duševního vlastnictví
 I. Žádost
 Pro účely této dohody má pojem „duševní
 vlastnictví“ význam vymezený v článku 2 Úmluvy o zřízení Světové
 organizace duševního vlastnictví podepsané ve Stockholmu dne
 14. července 1967.
 Pro účely této dohody se „poznatky“
 rozumějí výsledky, včetně informací, ať už je nebo není
 možné je chránit, jakož i autorská práva nebo práva vztahující se k uvedeným
 informacím v důsledku podání žádostí o patenty, průmyslové vzory,
 ochranu odrůd rostlin, osvědčení doplňující ochranná
 osvědčení nebo podobné druhy ochrany, nebo v důsledku jejich
 vydání.
 II. Práva duševního vlastnictví
 právních subjektů stran účastnících se nepřímých činností
 spolupráce
 1. Každá strana zajistí, aby její
 zacházení s právy a závazky duševního vlastnictví právních subjektů
 usazených na území druhé strany účastnících se nepřímých
 činností spolupráce prováděných na základě této dohody a
 související práva a povinnosti vyplývající z této účasti byly v
 souladu s příslušnými právními předpisy a mezinárodními
 úmluvami, jež se na strany vztahují, včetně Dohody o obchodních
 aspektech práv k duševnímu vlastnictví, přílohy 1C Dohody o zřízení
 Světové obchodní organizace z Marrákeše, jakož i Pařížského aktu ze
 dne 24. července 1971 Bernské úmluvy o ochraně literárních a
 uměleckých děl a Stockholmského aktu ze dne 14. července
 1967 Pařížské úmluvy o ochraně průmyslového vlastnictví.
 2. Každá strana zajistí, aby se
 účastníkům nepřímých činností spolupráce druhé strany
 dostalo stejného zacházení, pokud jde o duševní vlastnictví, jakého se dostává
 účastníkům první strany podle příslušných pravidel účasti
 každého výzkumného programu nebo projektu nebo podle platných právních
 předpisů této strany.
 III. Práva duševního vlastnictví
 smluvních stran
 1. Nedohodnou-li se strany
 výslovně jinak, platí pro znalosti vytvořené stranami
 v průběhu činností vykonávaných v souladu s článkem 2
 této dohody následující pravidla:
 a) Strana, která vytvoří takové
 znalosti, se stává jejich vlastníkem. V případech, kdy nelze
 přesně určit podíl jednotlivých stran na výsledcích práce, jsou
 strany společnými vlastníky těchto znalostí.
 b) Strana, která vlastní znalosti,
 uděluje druhé straně pro výkon činností uvedených
 v článku 2 této dohody k těmto znalostem přístupová práva.
 Tato přístupová práva se udělují bezúplatně.
 2. Nedohodnou-li se strany jinak,
 platí pro písemná díla vědecké povahy stran tato pravidla:
 a) Uveřejní-li strana v
 časopisech, článcích, zprávách, knihách, jakož i videozáznamech a
 v softwaru vědecké a technické údaje, informace a výsledky
 pocházející z činností vykonávaných podle této dohody, uděluje se
 druhé straně celosvětová, nevýlučná, neodvolatelná licence,
 která nepodléhá licenčnímu poplatku, k překládání, rozmnožování,
 úpravě, přenášení a veřejné distribuci těchto děl.
 b) Na veškerých kopiích
 údajů a informací chráněných autorským právem, které mají být
 veřejně rozšířeny a vypracovány podle tohoto oddílu, musí

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
být
 uvedeno jméno autora (autorů) díla, pokud autor výslovně neodmítne
 být jmenován. Kromě toho na nich musí být uvedeno jasně viditelné
 poděkování za společnou podporu obou stran.
 3. Nedohodnou-li se strany jinak,
 platí pro důvěrné informace stran následující pravidla:
 a) Když jedna strana sděluje
 informace o činnostech vykonávaných podle této dohody druhé
 straně, je každá strana povinna uvést, u kterých informací si
 nepřeje, aby byly zveřejňovány, a to pomocí insignií nebo
 poznámek o důvěrnosti.
 b) Přijímající strana může
 na vlastní odpovědnost sdělit nezveřejněné informace
 subjektům či osobám působícím pod její kontrolou
 pro specifické účely provádění této dohody.
 c) Na základě
 předchozího písemného souhlasu strany, která poskytuje
 nezveřejněné informace, může přijímající strana tyto
 informace šířit nad rámec toho, co jinak umožňuje písmeno b).
 Strany spolupracují na vytvoření postupů pro vyžádání a získání
 předchozího písemného souhlasu nezbytného pro další rozšiřování, a
 každá strana poskytuje souhlas v rozsahu povoleném její vnitřní politikou a
 právními a správními předpisy.
 d) Informace neurčené ke
 zveřejnění a jiné důvěrné informace jiné povahy než
 dokumentární, poskytnuté na seminářích a jiných setkáních
 zástupců obou stran uspořádaných podle této dohody, nebo informace vycházející
 z vyslání zaměstnanců, používání zařízení či
 nepřímé spolupráce, zůstávají důvěrné
 v případě, že příjemce těchto nezveřejněných
 nebo jiných důvěrných či výsadních informací byl upozorněn
 na důvěrnou povahu informací, než byly sděleny,
 v souladu s písmenem a).
 e) Každá ze stran je povinna zajistit,
 aby nezveřejněné informace, které jí byly předány v souladu
 s písmeny a) a d), byly chráněny v souladu s ustanoveními této
 dohody. Jestliže některá ze stran zjistí, ze nebude (nebo lze přiměřeně
 očekávat, ze nebude) schopna plnit ustanovení o nešíření informací
 v písmeni a) a d), je povinna o tom neprodleně informovat druhou
 stranu. Obě strany se pak společně pokusí najít vhodné
 řešení.
 [1] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52008PC0454
 Návrh nařízení Rady, kterým se zavádí dočasné zvláštní opatření s cílem podpořit restrukturalizaci rybářských loďstev Evropské unie postižených hospodářskou krizí /* KOM/2008/0454 konečném znení - CNS 2008/0144 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 8.7.2008KOM(2008) 454 v konečném znění2008/0144 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se zavádí dočasné zvláštní opatření s cílem podpořit restrukturalizaci rybářských loďstev Evropské unie postižených hospodářskou krizí(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHU• Odůvodnění a cíle návrhuSoučasná cena ropy je na historickém maximu, i když je vyjádřena v reálné hodnotě a odpovídá systémovému posunu světové ekonomiky. Komise posuzuje tuto záležitost z co nejširšího hlediska a v této souvislosti nedávno zveřejnila sdělení „Řešení problému vyšších cen ropy“ (KOM(2008) 384, Brusel, 13. 6. 2008). Komise konstatuje, že trhy s ropou jsou globální, což Komisi, a tedy EU, dává jen omezené možnosti přímého zásahu. Je známo, že pokračující růst cen ropy, který v posledních měsících dosáhl značných rozměrů, vyvolává obrovský tlak na odvětví rybolovu. Odvětví rybolovu není jediným odvětvím, které je postiženo vysokými cenami ropy, avšak problém tohoto odvětví je obzvláště složitý, protože rybářské loďstvo se potýká s nadbytečnou systémovou kapacitou a tento stav je ještě zhoršován nízkými stavy ryb v porovnání s minulostí. Kromě toho zůstávají ceny většiny ryb na stejné úrovni a převážnou část rybářských společností tvoří malé a střední podniky (MSP). Vysoké ceny ropy představují strukturální problém, který vyžaduje strukturální nápravná opatření. Avšak je třeba zvažovat i krátkodobá opatření, aby se zabránilo úplnému zániku odvětví rybolovu. Na svém 1835. zasedání, které se konalo dne 17. června 2008 ve Štrasburku, Komise vzala na vědomí informační sdělení SEK(2008) 2079/3, které se týká balíčku mimořádných opatření pro řešení nynější situace s hospodářskými a sociálními potížemi a poskytnutí trvalého příspěvku k řešení nadbytečné systémové kapacity. Tato odezva musí zahrnovat všechny členské státy EU a musí být koordinovaná, aby se zabránilo narušení hospodářské soutěže a diskriminaci některých členských států nebo loďstev. Hluboká krize způsobená vysokými cenami paliv vyžaduje více než kdy jindy, aby byly řešeny základní strukturální problémy tohoto odvětví. Balíček se zaměřuje hlavně na snížení nadbytečné kapacity a zajištění toho, aby plavidla mohla být provozována efektivněji a s vyšší produktivitou. Jelikož tato mimořádná situace vyžaduje koordinovaná řešení na úrovni EU, spoléhá balíček v zásadě na větší využití Evropského rybářského fondu (ERF). Obsahuje hlavně opatření založená na dočasných výjimkách z pravidel v rámci ERF pro podporu rychlejšího přizpůsobování loďstva Společenství současné situaci a poskytuje dočasnou úlevu s cílem ztlumit hospodářské a sociální důsledky v přechodové etapě.• Obecné souvislostiOdvětví rybolovu je klíčovou součástí hospodářského života mnoha pobřežních regionů Evropské unie a výrazně přispívá k zajišťování potravin a zdraví obyvatelstva tím, že poskytuje řadu produktů vysoké kvality. V roce 2005 bylo v celém hodnotovém řetězci odvětví rybolovu v EU–27 zaměstnáno přibližně 407 000 osob, z čehož 187 000 bylo zaměstnáno při vlastním rybolovu a 18 000 při pomocných činnostech. Odvětví rybolovu EU se dlouho nacházelo v začarovaném kruhu nízké hospodářské ziskovosti a nadměrného rybolovu v důsledku značné nadbytečné kapacity. Od reformy společné rybářské politiky z roku 2002 bylo podniknuto několik kroků


text: k překonání těchto potíží, ale nadbytečná kapacita a nadměrná intenzita rybolovu stále ohrožují životaschopnost odvětví. V souvislosti s touto křehkou strukturou odvětví rybolovu mělo drastické zvýšení cen ropy na odvětví rybolovu obzvláště nepříznivý dopad, zejména s ohledem na skutečnost, že první prodejní ceny ryb v posledním desetiletí stagnovaly.• Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuNařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu• Soulad s ostatními politikami a cíli UnieTato opatření jsou navržena v souladu s cíli společné rybářské politiky a politikou Společenství v oblasti udržitelného rozvoje.2. KONZULTACE SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ• Konzultace se zúčastněnými stranamiZ důvodu naléhavosti tohoto návrhu nebylo možno konzultace provést.• Shromažďování a využití odborných znalostíNebylo třeba využít externích odborných znalostí.• Posouzení dopadůVzhledem k naléhavosti návrhu nebylo formální posouzení dopadů provedeno. Nicméně následující argumenty podporují názor, že navržené odchylky jsou nejlepším možným řešením.Je pravděpodobné, že současné celosvětově vysoké ceny ropy budou nadále snižovat marže a likviditu provozovatelů rybářských plavidel. Cena ropy typu Brent na mezinárodním trhu se více než zpětinásobila ze 20 USD za barel v roce 2002 na více než 140 USD za barel na konci června 2008 a nic nenasvědčuje tomu, že by se tento vývoj měl zastavit. Ceny za lodní palivo v EU za toto období se ve skutečnosti zvýšily o přibližně 240 % a nyní se běžně pohybují nad 0,7 EUR/l.Odhaduje se, že v roce 2006 vydala loďstva EU za palivo přibližně 1 miliardu EUR, tj. zhruba 15–20 % hodnoty vykládky, přičemž ceny se pohybovaly mezi 0,45 až 0,55 EUR/litr. Dnes je cena paliva značně vyšší. Při současných cenách by náklady na palivo celého loďstva představovaly částku přibližně 2 miliard EUR/rok, čili zhruba 30 % hodnoty vykládky v EU.Odhad nákladů na palivo jako podílu na příjmech ukazuje, že nejvíce postiženým segmentem jsou vlečná lovná zařízení (např. trawlery), která jsou většinou vybavena motory o velkém výkonu. Náklady na palivo v některých případech představují až 50 % hodnoty vykládky. Dopad na plavidla používající pasivní zařízení (např. vězence, tenatové sítě na chytání ryb za žábry, dlouhé lovné šňůry) je mnohem menší, ale přesto náklady na palivo představují 5–20 % celkových příjmů z rybolovu. Pokud se týká ztrát pracovních míst, z údajů, které jsou k dispozici, vyplývá, že při současných cenách paliva by mohly ztráty pracovních míst dosáhnout až 15 % nebo i více. Ztráty pracovních míst by nebyly omezeny pouze na vlastní rybolov, protože mnoho přístavních služeb, dražeb apod. je závislých na činnosti plavidel.Množství ulovených ryb v EU od roku 1993 trvale klesá průměrně o 2 % ročně. V posledních letech poklesly stavy téměř všech populací žijících při dně a v současné době není jejich rybolov udržitelný. Pelagické populace, které mají výraznější cyklický vývoj, jsou obecně v lepším stavu. Nízké stavy ryb znamenají, že odvětví pracuje s nízkou produktivitou. Důsledkem toho je, že se jednotkové náklady zvyšují a marže se snižují.Přes snižující se objemy vykládek u většiny populací ryb zůstávají první prodejní ceny u mnoha důležitých druhů na stejné úrovni nebo v reálném vyjádření dokonce klesají. To je částečně


text: způsobeno tím, že ryby jsou zboží rychle podléhající zkáze, rozdrobením nabídky a velkou kupní silou zpracovatelů a obchodních řetězců, které mají přístup k rybím produktům za nízké dovozní ceny na globálním trhu. Na rozdíl od jiných průmyslových odvětví nejsou rybáři schopni přenést vyšší náklady na své odběratele.Jedním z hlavních problémů odvětví rybolovu EU byla a stále zůstává strukturální nerovnováha mezi kapacitou loďstva a zdroji v mnoha rybolovných oblastech. Nadbytečná kapacita loďstva EU byla před několika lety odhadována řádově na 40 %. Po dobu několika let byly v rámci SRP činěny pokusy tento problém řešit, avšak jeho vyřešení je stále v nedohlednu. Z důvodu nadbytečné kapacity a narušení zdrojové základny během desítek let nadměrného rybolovu má toto odvětví nízkou odolnost vůči vnějšímu ekonomickému tlaku, jako je růst cen paliva.Avšak ekonomické rozbory ukazují, že dokonce i u některých loďstev silně závislých na palivu, tj. lovících druhy žijící při dně a pelagické druhy, může kombinace sníženého počtu plavidel, obnovených rybích populací a vyšších cen ryb opět přinést ziskovost ve větší části odvětví.Strukturální zásahy jsou tedy pro řešení problému nadbytečné kapacity naprosto nezbytné, čímž se přispěje ke zlepšení zdrojové základny, snížení závislosti na palivu a zvýšení hodnoty ryb na trhu.3. PRÁVNÍ PRVKY NÁVRHU• Shrnutí navrhovaných opatřeníNávrh zavádí zvláštní dočasný režim ad hoc , v rámci kterého jsou povoleny odchylky od některých ustanovení nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu na období do 31. prosince 2010.• Právní základČlánky 36 a 37 Smlouvy• Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.• Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů:předmětné nařízení Rady otevírá členským státům nové možnosti efektivnějšího využívání Evropského rybářského fondu s cílem podpořit restrukturalizaci loďstev nejvíce zasažených hospodářskou krizí. Způsob, jakým bylo nařízení navrženo, zaručuje, že jeho dopady jsou omezeny jen na rozsah nutný pro řešení současné krize a že nařízení neohrožuje základní cíle společné rybářské politiky, zejména pokud se týká rovnováhy mezi lovnou kapacitou a zdroji.Návrh nemá další finanční důsledky pro rozpočet Společenství. Členské státy uplatní odchylky změnou svých národních operačních programů ERF v rámci limitů položek závazků, které jsou v současné době pro ERF stanoveny na období 2007–2013.• Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů:návrh obsahuje dočasné odchylky od nařízení Rady, což vyžaduje další nařízení Rady.4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKYNávrh nemá žádné rozpočtové důsledky kromě změny ročního profilu položek plateb (PP) v rámci ERF.2008/0144 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se zavádí dočasné zvláštní opatření s cílem podpořit restrukturalizaci rybářských loďstev Evropské unie postižených hospodářskou krizíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36 a 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu[3] stanoví pravidla pro strukturální pomoc Společenství v odvětví rybolovu. Zejména hlava IV kapitola I uvedeného nařízení stanoví podmínky, za kterých mohou členské státy obdržet finanční příspěvek z Evropského rybářského fondu na opatření k přizpůsobení rybářského loďstva Společenství.(2) Cílem ERF


text: je přispívat na kroky, které byly podniknuty od reformy společné rybářské politiky (SRP) v roce 2002 se zřetelem na snížení tlaku na populace ryb a zároveň zajištění udržitelných sociálních a ekonomických podmínek dotčeného odvětví.(3) V souvislosti se současnou hospodářskou situací, zejména po drastickém zvýšení cen paliv, existuje naléhavá potřeba přijetí dalších opatření, jejichž cílem bude rychlejší přizpůsobení rybářského loďstva Společenství současné situaci a zároveň řešení potřeby zajištění udržitelných sociálních a ekonomických podmínek v dotčeném odvětví. Tato opatření by měla přispět k dosažení obecných cílů stanovených v článku 33 Smlouvy a cílů SRP stanovených v článku 2 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[4]. V této souvislosti by měla řešit jak současné hospodářské a sociální potíže, tak problém nadbytečné systémové kapacity.(4) Toto opatření musí být organizováno a koordinováno na úrovni Společenství, s cílem zajistit, aby bylo dostupné všem členským státům ve stejné míře a aby se zabránilo narušení hospodářské soutěže mezi členskými státy nebo loďstvy.(5) Je proto třeba přijmout iniciativu Společenství, která by doplňovala nařízení (ES) č. 1198/20006 a umožnila dočasné odchylky z některých jeho ustanovení. Tato iniciativa by tudíž měla stanovit zvláštní opatření obecné povahy a provedení programů pro přizpůsobování loďstva v členských státech, které by účinným způsobem řešily současné hospodářské potíže a zároveň zajistily dlouhodobou životaschopnost odvětví rybolovu.(6) Vzhledem k výjimečné povaze uvedených opatření a hospodářským potížím, které mají řešit, mělo by jejich trvání být omezeno na nejkratší možné období dostatečné pro dosažení očekávaných cílů.(7) Tato opatření by měla být členskými státy provedena v souvislosti s jejich operačním programem v rámci ERF a financována z prostředků, které jim byly v tomto rámci přiděleny.(8) Kromě toho by měly být členské státy oprávněny doplnit opatření, která jsou podporována z těchto prostředků, financováním určitých opatření výhradně z vnitrostátních prostředků bez financování z finančních nástrojů Společenství. Avšak vzhledem k potřebě rychle řešit vážnou situaci v odvětví rybolovu by na tato opatření, jejichž cílem je zajistit strukturální zlepšení a dlouhodobou hospodářskou životaschopnost odvětví, neměly být uplatňovány články 87, 88 a 89 Smlouvy. Aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a dopady na vnitřní trh, budou uvedená opatření podléhat určitým omezením.(9) Tato iniciativa by měla stanovit příspěvky Společenství na opatření pro trvalé a dočasné zastavení rybolovných činností, na investice do plavidel, jejichž cílem je snížit závislost rybářských plavidel na palivu, na socioekonomická vyrovnávací opatření, jakož i na některé činnosti společné povahy. Aby byla zajištěna efektivnost uvedených opatření a také aby se členským státům umožnilo pokud možno plné využití fondů, které jsou k dispozici, měly by se snížit prahy pro účast soukromých subjektů na financování těchto opatření.(10) Jako příspěvek k restrukturalizaci by měla existovat možnost dočasného zastavení rybolovných činností. Dočasné zastavení rybolovných činností by mělo být zejména zaměřeno na zvýšení hospodářských přínosů tím, že podpoří obnovu rybích populací nebo přispěje k vytvoření příznivějších podmínek na trhu. S tímto cílem by měly být členské státy podporovány, aby spojily období dočasného zastavení s vyhodnocováním biologické dynamiky, sezónní povahy a dynamiky trhu. V souvislosti s


text: hospodářskou krizí je rovněž nutno umožnit poskytnutí vyrovnávacích plateb rybářům, kteří dočasně zastavili své činnosti před přijetím tohoto nařízení.(11) S cílem pomoci odvětví rybolovu přizpůsobit se rybolovným technikám vyžadujícím menší spotřebu paliva je vhodné umožnit náhradu stávajícího zařízení rybářských plavidel, což umožní využívání nových způsobů rybolovu s nižší spotřebou paliva. V tomto ohledu by měly být k dispozici další možnosti příspěvků na investice do rybářských plavidel.(12) Příspěvek Společenství by měl být poskytován i na společné činnosti zaměřené na předávání odborných poznatků vlastníkům plavidel v souvislosti s energetickými audity plavidel a poskytování odborných konzultací ohledně vypracování plánů restrukturalizace a modernizace a programů pro přizpůsobování loďstev. Kromě toho by měly být k dispozici finanční prostředky pro pilotní projekty, jejichž cílem je snížení spotřeby energie v plavidlech, motorech, vybavení nebo lovném zařízení.(13) S cílem zajištění dlouhodobé životaschopnosti odvětví rybolovu by měl být zaveden nový nástroj, který členským státům umožní snížení kapacity a zvýšení ziskovosti loďstev. To by se mělo uskutečnit ve formě programů pro přizpůsobování loďstev a mělo by se to týkat loďstev, u nichž náklady na energii představují v průměru nejméně 30 % produkčních nákladů. Výsledkem těchto programů pro přizpůsobování loďstev by mělo být snížení kapacity dotyčných loďstev nejméně o 30 %.(14) V případě, že opatření jsou členskými státy prováděna v souvislosti s programy pro přizpůsobování loďstev s cílem zajištění dlouhodobé životaschopnosti jednoho nebo více svých loďstev prostřednictvím snížení kapacity, měly by se uplatňovat příznivější podmínky.(15) Členské státy by měly být motivovány k tomu, aby dále rozšířily své programy trvalého zastavení za účelem přizpůsobení svých loďstev zdrojům, které jsou k dispozici. Je tudíž vhodné povolit další možnosti příspěvků na trvalé zastavení činnosti. Pro usnadnění restrukturalizace by měly být rybářům a vlastníkům plavidel zapojeným do programů pro přizpůsobování loďstva povoleny další možnosti dočasného zastavení rybolovných činností.(16) Kromě toho by členským státům, které přijaly program pro přizpůsobování loďstva, mělo být také umožněno provést opatření částečného vyřazení plavidel z provozu a tím zajištění efektivnějšího využití prostředků, které jsou k dispozici v rámci ERF na snížení kapacity a spotřeby energie dotyčného loďstva. V rámci těchto opatření pro částečné vyřazení plavidel z provozu by měli vlastníci plavidel, kteří stáhnou jedno nebo více svých plavidel z loďstva, mít možnost znovu využít část stažené kapacity pro nové menší a energeticky méně náročné plavidlo. Kromě toho by členské státy měly mít možnost přidělit omezenou část celkové kapacity stažené v rámci programu pro přizpůsobování loďstva novým plavidlům. V takovém případě by měly být uvolněny prostředky pouze pro část kapacity, která je trvale vyřazena.(17) Vzhledem k naléhavosti situace a potřebě okamžitého opatření ve všech členských státech je vhodné zvýšit podíl spolufinancování opatření v rámci této iniciativy ze strany Společenství v rámci ERF na 95 %. V této souvislosti je rovněž žádoucí, aby tyto prostředky byly dány členským státům k dispozici v kratších termínech, než je obvyklé,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:KAPITOLA IOBECNÁ USTANOVENÍČlánek 1Předmět1. Toto nařízení stanoví v rámci Evropského rybářského fondu (dále jen „ERF“) zvláštní opatření Společenství, jehož cílem je poskytnout mimořádnou a dočasnou podporu osobám a podnikům činným v odvětví rybolovu, které je


text: postiženo hospodářskou krizí způsobenou zvýšením cen ropy v roce 2008, jako zvláštního režimu.2. Toto zvláštní opatření zahrnuje:a) obecná opatření, která doplňují nařízení (ES) č. 1198/2006 a stanoví odchylky od některých ustanovení tohoto nařízení, ab) zvláštní opatření, která doplňují nařízení (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 1198/2006 a stanoví odchylky od některých ustanovení těchto nařízení a která jsou podmíněna provedením programu pro přizpůsobování loďstva podle článku 12.Článek 2Oblast působnostiToto nařízení se použije pouze na veřejnou podporu, která je předmětem administrativního rozhodnutí příslušných vnitrostátních orgánů, do 31. prosince 2010.Článek 3 Finanční rámec1. Opatření stanovená tímto nařízením mohou obdržet finanční podporu z ERF v rámci limitů položek závazků vymezených pro období 2007–2013.2. Veřejná podpora udělená v rámci tohoto zvláštního opatření se nesmí kumulovat s jinou veřejnou podporou, která má stejný účel, zejména ne s podporou, která byla poskytnuta z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu (ESF), Fondu soudržnosti a jiných finančních nástrojů Společenství a vnitrostátních fondů.Článek 4Používání pravidel pro státní podporu1. Aniž je dotčen odstavec 2, články 87, 88 a 89 Smlouvy se nepoužijí na podporu poskytnutou členskými státy podle tohoto nařízení a ve shodě s ním v rámci působnosti článku 36 Smlouvy.2. Na podporu poskytnutou členskými státy bez jakéhokoli financování z finančních nástrojů Společenství a přesahující limity stanovené v čl. 1 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. .../2008 z července 2008 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na malé a střední podniky činné v produkci, zpracování a uvádění produktů rybolovu na trh se použijí články 87, 88 a 89 Smlouvy.3. V případě podpory poskytnuté členskými státy bez jakéhokoli financování z finančních nástrojů Společenství nepřesahující limity stanovené v čl. 1 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. .../2008 z července 2008 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na malé a střední podniky činné v produkci, zpracování a uvádění produktů rybolovu na trh předají členské státy Komisi informační přehled o této podpoře před jejím provedením. Kromě toho členské státy každoročně nejpozději do 1. července předají Komisi zprávu o podpoře poskytnuté podle tohoto odstavce.KAPITOLA IIObecná opatřeníČLÁNEK 5 OBECNÁ OPATřENÍVeřejná podpora osobám a podnikům uvedeným v článku 1 může být poskytována do 31. prosince 2010 podle pravidel stanovených v této kapitole.Článek 6Přechodné zastavení rybolovných činností1. Kromě opatření uvedených v článku 24 nařízení (ES) č. 1198/2006 lze z ERF přispívat na financování opatření podpory na dočasné zastavení rybářských činností pro rybáře a vlastníky rybářských plavidel nejvýše po dobu tří měsíců, provedených v období od 1. července 2008 do 31. prosince 2009, za podmínky, že:a) k dočasnému zastavení rybářských činností došlo před 30. listopadem 2008 ab) podniky, které podporu obdrží, budou do šesti měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost podléhat restrukturalizačním opatřením, jako jsou programy pro přizpůsobování loďstva, plány úpravy intenzity rybolovu, národní programy pro vyřazování plavidel z provozu, plány rybolovu, jiná restrukturalizační/modernizační opatření.2. Opatření stanovená v odstavci 1 mohou zahrnovat tyto náklady:a) fixní náklady vzniklé vlastníkům plavidel v době, kdy je plavidlo zakotveno v přístavu, jako jsou přístavní poplatky, náklady na pojištění, náklady na údržbu,


text: finanční náklady v souvislosti s půjčkami;b) část základního platu rybářů.3. Celková veřejná podpora na členský stát na opatření uvedená v odstavci 1 nesmí přesáhnout vyšší z těchto dvou mezních hodnot: 6 milionů EUR nebo částku rovnou 8 % finanční podpory z ERF přidělenou odvětví v daném členském státě.4 Členské státy sledují dodržování podmínek stanovených v článku 70 nařízení (ES) č. 1198/2006 u podpory poskytnuté podle této kapitoly a Komise provádí finanční opravy v souladu s článkem 97 téhož nařízení, jestliže členské státy nezajistí, aby do šesti měsíců od data vstupu tohoto nařízení v platnost se na osoby nebo podniky, které jsou příjemci této podpory, vztahovala restrukturalizační opatření podle odst. 1 písm. b).Článek 7Investice do rybářských plavidel a selektivnostiOdchylně od bodu a) přílohy II nařízení (ES) č. 1198/2006 činí v případech, kdy je poskytnut příspěvek na financování zařízení, které významně zlepší energetickou účinnost rybářských plavidel včetně plavidel pro drobný pobřežní rybolov, minimální povinná účast soukromých subjektů na financování uvedené operace 40 %.Článek 8Socioekonomické vyrovnáníKromě opatření stanovených článkem 27 nařízení (ES) č. 1198/2006 lze z ERF přispívat na financování opatření předčasného odchodu z odvětví rybolovu, včetně předčasného odchodu do důchodu u pracovníků v odvětví rybolovu s výjimkou pracovníků v odvětví akvakultury a v odvětví zpracování produktů rybolovu a akvakultury.Článek 9Společné činnosti1. Kromě společných činností stanovených v článku 37 nařízení (ES) č. 1198/2006 lze z ERF přispívat na financování opatření poskytujících pomoc v oblasti:a) provádění energetických auditů pro skupiny plavidel ab) odborných konzultací k vypracování plánů restrukturalizace nebo modernizace včetně programů pro přizpůsobení loďstva uvedených v článku 12.2. Odchylně od bodu a) přílohy II nařízení (ES) č. 1198/2006 je v případech, kdy je příspěvek poskytnut na financování opatření uvedených v odstavci 1, maximální výše pro veřejný příspěvek 100 %.3. Z ERF lze přispívat na financování vyrovnávacích plateb poskytnutých organizacím producentů, které již nemají nárok na podporu podle čl. 10 odst. 1 druhého a třetího pododstavce nařízení (ES) 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury[5], aby se kompenzovaly náklady vzniklé na základě povinností, které jim ukládá článek 9 téhož nařízení, přičemž platí podmínky stanovené v čl. 10 odst. 2, 3 a 4 uvedeného nařízení.Článek 10Pilotní projektyKromě opatření stanovených v čl. 41 odst. 2 nařízení (ES) č. 1198/2006 lze z ERF přispívat také na financování pilotních projektů zaměřených na zkoušení technických zlepšení, jejichž cílem je snížit spotřebu energie v plavidlech, motorech, vybavení nebo lovných zařízeních.KAPITOLA IIIOdchylná opatření použitelná pouze pro loďstva zapojená do programů pro přizpůsobování loďstvaČLÁNEK 11 OPATřENÍ POUžITELNÁ POUZE PRO LOďSTVA ZAPOJENÁ DO PROGRAMů PRO PřIZPůSOBOVÁNÍ LOďSTVAVeřejná podpora osobám a podnikům uvedeným v článku 1 může být poskytována do 31. prosince 2010 podle pravidel stanovených v této kapitole za podmínky, že jsou zapojeny do programu pro přizpůsobování loďstva uvedeného v článku 12.Členské státy sledují dodržování podmínek stanovených v článku 70 nařízení (ES) č. 1198/2006 u podpory poskytnuté podle této kapitoly a Komise provádí finanční opravy v souladu s článkem 97 téhož nařízení, jestliže členské státy nezajistí, aby došlo k požadovaným snížením rybolovné kapacity, trvalému zastavení


text: rybolovné činnosti nebo dočasnému zastavení rybolovné činnosti podle této kapitoly.Článek 12Programy pro přizpůsobování loďstva1. Členské státy mohou přijmout a provést programy pro přizpůsobování loďstva, jejichž cílem je restrukturalizace rybářských loďstev postižených hospodářskou krizí.2. Programy pro přizpůsobování loďstva mohou zahrnovat opatření stanovená v hlavě IV kapitole I nařízení (ES) č. 1198/2006 a opatření stanovená tímto nařízením.3. Program pro přizpůsobování loďstva se týká pouze loďstev, u kterých náklady na energii představují v průměru nejméně 30 % produkčních nákladů vycházejících z obratu loďstva, které je zapojeno do uvedeného programu, v roce 2007.4. Program pro přizpůsobování loďstva musí splňovat tyto podmínky:a) jeho výsledkem je trvalé snížení rybolovné kapacity loďstva zapojeného do programu nejpozději do 31. prosince 2012 o nejméně 30 %; tento práh lze snížit na minimální hodnotu 20 % za podmínky, že to Komise schválí, v případě, že se program pro přizpůsobování loďstva týká členského státu, jehož loďstvo čítá méně než 100 plavidel, a 30% snížení by neúměrně ovlivnilo životaschopnost činností souvisejících s rybolovem, které jsou na něm závislé;b) program pro přizpůsobování loďstva musí obsahovat seznam plavidel, na které se program vztahuje. Plavidla musí být identifikována jménem a registračním číslem rybářského loďstva Společenství.5. Každé rybářské plavidlo smí být zahrnuto pouze do jednoho programu pro přizpůsobování loďstva. Podmínky pro zahrnutí rybářského plavidla do programu pro přizpůsobování loďstva jsou:a) Plavidla musí během dvou let předcházejících datu přijetí programu pro přizpůsobování loďstva provádět rybolovnou činnost po dobu nejméně 60 dnů na moři za rok.b) Plavidla musí být k datu přijetí programu pro přizpůsobování loďstva v provozu.6. Nejpozději devět měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost informují členské státy Komisi o přijatých programech pro přizpůsobování loďstva.7. V případě, že členský stát požaduje revizi svého operačního programu za účelem začlenění programů pro přizpůsobování loďstva, použije se přiměřeně článek 18 nařízení (ES) č. 1198/2006.Článek 13Dodržování podmínek a audit programů pro přizpůsobování loďstva1. Zprávy uvedené v článku 67 nařízení (ES) č. 1198/2006 zahrnují výsledky dosažené při provádění programů pro přizpůsobování loďstva.2. Komise může provádět audity provádění programů pro přizpůsobování loďstva. V této záležitosti jí mohou pomáhat externí odborníci financovaní z ERF podle ustanovení čl. 46 odst. 1 nařízení (ES) č. 1198/2006.3. Nedodržení podmínek stanovených v programech pro přizpůsobování loďstva členskými státy nebo nedosažení výsledků předpokládaných v těchto programech v daném termínu je považováno za nesrovnalost ve smyslu článku 97 nařízení (ES) č. 1198/2006. Kritéria pro opravy stanovená v uvedeném článku se použijí přiměřeně.Článek 14Trvalé zastavení rybolovných činností1. Pro účely článku 23 nařízení (ES) č. 1198/2006 jsou programy pro přizpůsobování loďstva považovány za plány úpravy intenzity rybolovu uvedené v uvedeném článku.2. Ustanovení čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 1198/2006 se nepoužijí na opatření trvalého zastavení přijatá v rámci programu pro přizpůsobování loďstva.3. Plavidla zapsaná k trvalému zastavení rybolovných činností v rámci programu pro přizpůsobování loďstva zastaví do šesti měsíců po přijetí programu pro přizpůsobování loďstva trvale své rybolovné činnosti.Článek 15Přechodné zastavení rybolovných činností1. Kromě opatření stanovených v článku 24 nařízení (ES) č. 1198/2006 a v článku 6 tohoto nařízení lze z ERF přispívat na financování opatření podpory na dočasné zastavení


text: rybolovných činností pro rybáře a vlastníky rybářských plavidel zapojených do programu pro přizpůsobování loďstva za podmínky, že dočasné zastavení je provedeno v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 a má maximální dobu trvání:a) tři měsíce před trvalým stažením plavidla nebo během období výměny motoru; od 1. ledna 2010 mohou být povoleny nejvýše další tři měsíce, jestliže proces výměny motoru stále probíhá;b) šest týdnů v případě dalších plavidel zahrnutých v programu pro přizpůsobování loďstva, pokud se na tato plavidla uplatňuje jedno z dalších opatření uvedených v čl. 12 odst. 2.2. Opatření stanovená v odstavci 1 mohou zahrnovat tyto náklady:a) fixní náklady vzniklé vlastníkům plavidel v době, kdy je plavidlo zakotveno v přístavu, jako jsou přístavní poplatky, náklady na pojištění, náklady na údržbu, finanční náklady v souvislosti s půjčkami;b) část základního platu rybářů.3. Celková veřejná podpora na členský stát na opatření uvedená v odstavci 1 nesmí přesáhnout vyšší z těchto dvou mezních hodnot: 6 milionů EUR nebo částku rovnou 8 % finanční podpory z ERF přidělenou odvětví v daném členském státě.Článek 16Investice do rybářských plavidel a selektivnosti1. Odchylně od bodu a) přílohy II nařízení (ES) č. 1198/2006, činí v případech, kdy je poskytnut příspěvek na financování zařízení nebo rybolovného zařízení nebo na výměnu motoru, které významně zlepší energetickou účinnost rybářských plavidel včetně plavidel pro drobný pobřežní rybolov, minimální povinná účast soukromých subjektů na financování uvedené operace 40 %.2. Členské státy stanoví minimální povinnou účast soukromých subjektů na financování uvedenou v odstavci 1 na základě objektivních kritérií, jako je stáří plavidla, zlepšení energetické účinnosti nebo velikost snížení kapacity zahrnutých v programu pro přizpůsobování loďstva.3. Limit stáří plavidla uvedený v čl. 25 odst. 1 nařízení (ES) č. 1198/2006 se nepoužije na plavidla, která obdrží podporu podle tohoto článku na výměnu vybavení nebo lovného zařízení.4. Odchylně od čl. 25 odst. 3) písm. c) nařízení (ES) č. 1198/2006 lze z ERF přispět na jednu výměnu motoru na plavidlo o celkové délce větší než 24 metrů zahrnuté v programu pro přizpůsobování loďstva pod podmínkou, že nový motor má alespoň o 20 % nižší výkon než starý motor a má zvýšenou energetickou účinnost.5. Odchylně od čl. 25 odst. 7) nařízení (ES) č. 1198/2006 je povolena jedna další výměna lovného zařízení u plavidel zahrnutých do programu pro přizpůsobování loďstva za podmínky, že nové lovné zařízení významně zlepší energetickou účinnost. Podmínky stanovené v písm. a) a b) uvedeného odstavce se nepoužijí.KAPITOLA IVopatření pro částečné vyřazení plavidel z provozu v rámci programů pro přizpůsobování loďstvaČLÁNEK 17 ČÁSTEčNÉ VYřAZENÍ PLAVIDEL Z PROVOZUVeřejná podpora vlastníkům plavidel, kteří trvale vyřadí jedno nebo více plavidel zapojených do programu pro přizpůsobování loďstva za účelem postavení nového plavidla s menší rybolovnou kapacitou a menší spotřebou energie, může být udělena do 31. prosince 2010 podle pravidel stanovených v této kapitole a za podmínky, že program pro přizpůsobování loďstva splňuje tyto dva požadavky:a) zahrnuje plavidla používající jedno a totéž lovné zařízení ab) zahrnuje plavidla představující nejméně 70 % kapacity loďstva používajícího uvedené zařízení v členském státě.Toto trvalé stažení je dále označováno jako částečné stažení plavidel.Členské státy


text: sledují dodržování podmínek stanovených v článku 70 nařízení (ES) č. 1198/2006 u podpory poskytnuté podle této kapitoly a Komise provádí finanční opravy v souladu s článkem 97 téhož nařízení, jestliže členské státy nezajistí, aby došlo k požadovanému snížení rybolovné kapacity podle této kapitoly.Článek 18Veřejná podpora v případě trvalého zastavení rybolovu1. Kromě článku 23 nařízení (ES) č. 1198/2006 bude vlastník plavidla, který se podílí na částečném vyřazení plavidla z provozu, oprávněn obdržet veřejnou podporu na trvalé zastavení rybolovných činností odpovídající rozdílu mezi staženou kapacitou a kapacitou znovu přidělenou pro nové plavidlo.2. Rybolovná kapacita nového plavidla nesmí být vyšší než 40 % kapacity vyřazené vlastníkem plavidla.3. Členské státy v případech, kdy je to vhodné, upraví příslušným způsobem licenci k rybolovu.Článek 19Stažení a opětovné přidělení rybolovné kapacity1. Odchylně od čl. 11 odst. 3 a 4 nařízení (ES) č. 2371/2002 jsou členské státy oprávněny znovu přidělit až 25 % kapacity trvale stažené v rámci programu pro přizpůsobení loďstva pro nová plavidla podle článku 17.2. Referenční úrovně uvedené v článku 12 nařízení (ES) č. 2371/2002 se sníží o velikost rozdílu mezi kapacitou trvale staženou a kapacitou znovu přidělenou.3. Kapacita znovu přidělená podle odstavce 1 se nemusí brát v úvahu pro stanovení rovnováhy vstupů a výstupů členských států podle článku 13 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002.4. V programech pro přizpůsobení loďstva, v jejichž rámci dojde k částečnému vyřazení plavidel z provozu u více než 33 % původní kapacity loďstva, musí celkové snížení kapacity v rámci programu pro přizpůsobení loďstva představovat alespoň 66 %.KAPITOLA VFinanční ustanoveníČLÁNEK 20 FINANčNÍ USTANOVENÍ1. Odchylně od článku 53 nařízení (ES) č. 1198/2006 podléhá příspěvek z ERF na operace financované v souvislosti s tímto zvláštním opatřením stropu ve výši 95 % celkových veřejných výdajů a nezapočítá se pro účely stropů uvedených v čl. 53 odst. 3.2. Odchylně od čl. 81 odst. 1 nařízení (ES) č. 1198/2006 Komise na žádost členského státu uhradí částku druhé předběžné platby představující 7 % příspěvku z ERF do operačního programu na období 2007–2013. Pro operační programy přijaté v roce 2007 musí být výše uvedená žádost předána Komisi nejpozději do 31. října 2008. Pro operační programy přijaté v roce 2008 musí být výše uvedená žádost předána Komisi nejpozději do 30. června 2009. Může být rozložena na dva rozpočtové roky v souladu s dostupnými rozpočtovými prostředky ERF.3. Odchylně od čl. 81 odst. 2 nařízení (ES) č. 1198/2006 vrátí subjekt určený členským státem Komisi celkovou částku převedenou formou předběžné platby, v případě, že je zaplacena druhá předběžná platba podle odstavce 2, jestliže do 24 měsíců ode dne, kdy Komise vyplatí první splátku druhé předběžné platby, nebyla zaslána žádná žádost o platbu v rámci operačního programu.KAPITOLA VIZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍČlánek 21Prováděcí pravidlaProváděcí pravidla k tomuto nařízení mohou být přijata postupem podle čl. 101 odst. 3 nařízení (ES) č. 1198/2006.Článek 22Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyněLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZToto nařízení Rady představuje dočasné opatření, které doplňuje opatření stanovená


text: v rámci Evropského rybářského fondu (ERF) v nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006. Tento legislativní finanční výkaz tudíž doplňuje již existující legislativní finanční výkaz k nařízení o ERF. Nezahrnuje žádné rozpočtové důsledky kromě změny ročního profilu položek plateb (PP) v rámci ERF. Úprava profilu v PP vyplývá ze zdvojení možné předběžné platby ze 7 % na 14 % celkové částky naplánované v rámci ERF.1. NÁZEV NÁVRHU:Nařízení Rady, kterým se zavádí dočasné zvláštní opatření s cílem podpořit restrukturalizaci evropských rybářských loďstev postižených hospodářskou krizí2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky, které se návrh týká: námořní záležitosti a rybolovAktivita: 11.06 Evropský rybářský fond (ERF)3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:11.0612: cíl konvergence ERF a 11.0613: cíl ERF pro oblasti mimo cíl konvergence3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:Od vstupu nařízení v platnost do 31. prosince 2010.3.3. Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |11.0612 a 11.0613 | Nepov. | Rozl.[6] | NE | NE | NE | č. 2 |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | 2008 | 2009 | 2010 a násl. | Celkem |Provozní výdaje[7] |Položky závazků (PZ) | 8.1. | a |Položky plateb (PP)[8] | b | 230,975 | 70,372 | -301,347 | 0,000 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[9] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c |Položky plateb | b+c | 230,975 | 70,372 | -301,347 | 0,000 |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[10] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e |Celkové orientační finanční náklady zásahu |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 230,975 | 70,372 | -301,347 | 0,000 |4.1.2. Soulad s finančním plánemX Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[11] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmůX Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: 4.2. Lidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných zaměstnanců a externích pracovníků) – viz podrobnosti v bodě 8.2.1.Beze změny v porovnání s legislativním finančním výkazem ERFRoční potřeba | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. |Celkový objem lidských zdrojů |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLEPodrobné souvislosti návrhu jsou uvedeny v důvodové zprávě a v legislativním finančním výkazu připojenému k nařízení o ERF.5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuCílem navrženého balíčku opatření je v celkovém


text: rámci ERF poskytnout mimořádnou a dočasnou podporu osobám a podnikům činným v odvětví rybolovu, které je postiženo hospodářskou krizí způsobenou zvýšením cen ropy v roce 2008.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieViz finanční výkaz ERF5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMViz finanční výkaz ERF5.4. Způsob provádění (orientační)( Centralizované řízení( přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službouX Sdílené nebo decentralizované řízeníX spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ – ŽÁDNÉ ZMĚNY V POROVNÁNÍ S LEGISLATIVNÍM FINANČNÍM VÝKAZEM ERF6.1. Monitorovací systémViz finanční výkaz ERF6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante)Tento návrh nemá žádné další finanční důsledky, ale pouze mění časový rozpis plateb, takže zvláštní hodnocení tohoto návrhu předem ( ex-ante ) se nevyžaduje.6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Viz úpravy stanovené pro ERF6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníViz úpravy stanovené pro ERF7. Opatření proti podvodůmViz úpravy stanovené pro ERF8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH – ŽÁDNÉ ZMĚNY V POROVNÁNÍ S LEGISLATIVNÍM FINANČNÍM VÝKAZEM ERF8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci [13] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Zaměstnanci financovaní[14] podle čl. XX 01 02 |Ostatní zaměstnanci[15] financovaní podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen.( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n.( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR.( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování).( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku.8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc |- interní (intra muros) |- externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. |Úředníci a dočasní zaměstnanci (XX 01 01) |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) |Výpočet – Úředníci a dočasní


text: zaměstnanciVýpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 028.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference |XX 01 02 11 03 – Výbory[17] |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 - Informační systémy |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) |Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[1] Úř. věst. C , , s. .[2] Úř. věst. C , , s. .[3] Úř. věst. L 223, 15.8.2006, s. 1.[4] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 865/2007 (Úř. věst. L 192, 24.7.2007, s. 1).[5] Nařízení Rady (ES) 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury, Úř. věst. L 17, 21.1.2000, s. 22.[6] Rozlišené položky.[7] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[8] Změněné PP pro dodatečné zálohové platby uvedené v roce 2008 pro všechny členské státy, jejichž operační programy byly přijaty v roce 2007 a budou uvedeny v roce 2009 pro všechny členské státy, jejichž operační programy budou přijaty v roce 2008. Žádný čistý nárůst během celého období programu.[9] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[10] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[11] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[12] Jak je popsáno v bodě 5.3.[13] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[14] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[15] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[16] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[17] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0315
 Návrh nařízení Rady, kterým se zřizuje společný podnik Cisté Nebe {SEK(2007) 773} {SEK(2007) 774} /* KOM/2007/0315 konecném znení - CNS 2007/0118 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 13.6.2007KOM(2007) 315 v konečném znění2007/0118 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,KTERÝM SE ZŘIZUJE SPOLEČNÝ PODNIK ČISTÉ NEBE(předložená Komisí) {SEK(2007) 773}{SEK(2007) 774}DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhuOdůvodnění a cíle návrhuSpolečné technologické iniciativy jsou zavedeny sedmým rámcovým programem (RP7) jako způsob provádění partnerství veřejného a soukromého sektoru ve výzkumu na evropské úrovni. Společné technologické iniciativy jsou výrazem pevného odhodlání EU koordinovat úsilí a přispět tak k provedení Evropského výzkumného prostoru a evropských cílů konkurenceschopnosti.Společné technologické iniciativy vyvstávají převážně z práce evropských technologických platforem (ETP). V malém počtu případů evropské technologické platformy dosáhly natolik významné velikosti a rozsahu, že budou vyžadovat mobilizaci vysokých veřejných i soukromých investic i podstatné výzkumné zdroje, aby mohly provést důležité prvky svých strategických výzkumných programů. Společné technologické iniciativy jsou navrhovány jako účinný prostředek naplnění potřeb tohoto malého počtu evropských technologických platforem.Ve zvláštním programu Spolupráce je definována možnost zřizovat společné technologické iniciativy v šesti oblastech: vodíkové a palivové články, letectví a letecká doprava, inovativní léčiva, vestavěné počítačové systémy, nanoelektronika a globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti (GMES).Účelem tohoto návrhu je zřídit společný podnik Čisté nebe (CLEAN SKY) jako partnerství veřejného a soukromého sektoru, který by prosazoval pevné vazby mezi jednotlivými organizacemi a vycházel z evropských kapacit výzkumu a vývoje v oblasti letectví a letecké dopravy.Odhady rozvoje letecké dopravy v Evropě ukazují, že během příštích 20 let naroste na více než dvojnásobek v souladu s globálními ekonomickými požadavky spojenými se sílícími obavami o životní prostředí a s tlakem na snížení emisí škodlivých plynů a hluku.Vytvoření systému letecké dopravy, který bude šetrný k životnímu prostředí, je prioritou pro evropský růst, který spoléhá na průmyslové vztahy oboru letectví a hodlá je využít, zejména tam, kde je dodavatelský řetězec orientován na provoz ve významném programu špičkových technologií v souladu s iniciativami EU jako je JET a ITER (jaderná syntéza) či Galileo (satelitní navigace).Společný podnik Čisté nebe vyvine inovační technologie s nižším dopadem na životní prostředí a stanoví technologické cíle vycházející ze společnosti i trhu, které ovlivní celý systém letecké dopravy. Evropské společenství se programu zúčastní a bude jej spolufinancovat, aby napomohlo těchto cílů dosáhnout.Obecné souvislostiV letectví se čas měří na desetiletí. Letecká doprava roste na základě odvětvových inovací, které chtějí uspokojit poptávku na trhu, aniž by se soustředily na dopad této dopravy na životní prostředí.Aby se začala řešit otázka změny klimatu a zároveň se podporoval hospodářský růst a sociální pokrok, je naprosto nezbytné přijít s převratnými průlomy v čistých technologiích pro leteckou dopravu a co nejdříve je zavést do praxe. Kvůli selháním trhu však spoléhání na tržní mechanismus omezí ze společensko-hospodářského hlediska letecký výzkum a vývoj na nižší úroveň, než jaká by byla optimální. Důsledkem jsou tyto závažné problémy, kterým musí odvětví letectví čelit:- dopad na životní prostředí se stává hlavní překážkou rozvoje mobility,- letecké odvětví má velký hospodářský i sociální dopad, zastává klíčovou úlohu v zajišťování mobility, provádí velmi intenzivní výzkum a


text: vývoj, má významnou obchodní bilanci a zaměstnává vysoce kvalifikované pracovníky,- cyklus obnovy letadlového parku představuje vhodnou příležitost k využívání čistých technologií v souladu tím, že výsledků výzkumu a vývoje by mělo být dosaženo do roku 2015,- prioritou je oslabení dopadu letectví na změnu klimatu, omezení emisí a hluku; to vyžaduje skokové změny v technologii, aby se podařilo dosáhnout stanovených cílů v omezování emisí a ve snížení dopadu výrobků během jejich životního cyklu na životní prostředí,- letecké odvětví EU čelí silné konkurenci a role veřejné podpory výzkumu a vývoje je prvořadá; veřejné investice v USA jsou v porovnání s Evropou asi třikrát větší; nedávné nařízení prezidenta USA vyhlašuje první politiku leteckého výzkumu a vývoje ve Spojených státech; na trhu se objevují další konkurenti,- veřejný zásah je odůvodněn tím, že je třeba vyřešit tak případy selhání trhu, které odrazují od investic do výzkumu a vývoje letectví kvůli dlouhým časovým osám, přičemž kladná externalita souvisí s velkým rozdílem mezi společenskou a soukromou mírou návratnosti investic a záporná externalita je spojena s environmentálními náklady pro společnost.Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuŽádné.Soulad s ostatními politikami a cíli UniePolitika pro stimulaci výzkumu a vývoje v leteckém odvětví, která povede k letadlům, které budou šetrné k životnímu prostředí, je součástí širší strategie, jak snížit dopad letectví na klima. Posilování výzkumu a vývoje v letectví doplňují další opatření, např. systém Komise EU pro obchodování s emisemi. Evropské společenství zvolilo letectví jednou ze svých priorit pro výzkum a vývoj, a to za účelem minimalizace dopadu letadel na životní prostředí, zvyšování kvality místního ovzduší, omezování hlučnosti v blízkosti letišť a zlepšování zdraví i kvality života.Výzkum a vývoj v letectví přispěje k provádění strategických cílů nové Lisabonské strategie Evropské unie. Letecké technologie šetrnější k životnímu prostředí jsou v souladu s unijní politikou zvýšené mobility uvnitř rozšířené EU a přispívají k ní; jsou velmi důležité zejména pro přistupující státy, jejichž letecký provoz strmě narůstá.Politika směřující ke skokovým změnám v čisté letecké dopravě, které mají být co nejdříve zavedeny, přispěje udržitelným způsobem k zlepšování životních podmínek a spokojenosti stávajících i budoucích generací občanů EU.Navrhovaná iniciativa je součástí široké a ambiciózní strategie Společenství zaměřené na zaplnění mezery v oblasti inovací, která zahrnuje mimo jiné návrh na založení Evropského technologického institutu (EIT). Úkolem EIT je propojit vzdělávání, výzkum a podnikání a poskytnout stávajícím sítím nové modely řízení k další integraci jejich činností.2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadůKonzultace zúčastněných stranMetody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentůMezi Komisí a zúčastněnými stranami se vedly pravidelné konzultace s prezentacemi o technickém obsahu a řídící struktuře Čistého nebe určenými členským státům a přidruženým státům rámcového programu (národní státy – NS).Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahuDíky zapojení útvarů Komise, zúčastněných stran, národních států a socioekonomického a environmentálního panelu (S-E&E) byly pravidelně přinášeny komentáře a příspěvky o odborné náplni, řízení a legislativních stránkách Čistého nebe.Komise vzala v úvahu připomínky uvedené v závěrečné panelové zprávě S-E&E. Návrh struktury řízení vzal v úvahu zjištění této zprávy.Sběr a využití výsledků odborných konzultacíDotčená vědecká / odborná odvětvíPři posuzování dopadů


text: panelem S-E&E a při počátečním rozboru struktury řízení Čistého nebe byli využiti externí odborníci.Použitá metodikaPanel S-E&E byl svolán při dvou příležitostech v prostorách Komise, kde se konalo slyšení se zúčastněnými stranami z odvětví letectví za účelem hlubší analýzy konkrétních věcí. Zpravodaj (zpravodajové) panelu vypracoval (vypracovali) za účasti všech členů panelu zprávu.Panel pro posouzení struktury řízení obdržel předlohu návrhu od leteckého odvětví společně s pověřením Komise.Hlavní konzultované organizace / hlavní konzultovaní odborníciZástupci panelu S-E&E byli navrženi národními státy. Studie analyzující strukturu řízení Čistého nebe byla zadána dvěma odborníkům, kteří působili na vysokých manažerských pozicích ve společném podniku JET.Shrnutí obdržených a použitých stanovisekExistenci potenciálně nebezpečných závažných rizik s nezvratitelnými důsledky stanoviska neuvádějí.Panel S-E&E nejprve doporučil zvýšit soudržnost a propojení technických oblastí, vypracovat další makroekonomickou analýzu pro Čisté nebe a posílit strukturu řízení. Při druhém posuzování panel potvrdil, že tato doporučení byla vyslyšena.Studie řízení položila závažné otázky, které by se měly ohledně struktury řízení Čistého nebe řešit; tyto otázky byly vzaty v úvahu v konečném návrhu.Prostředky zveřejnění odborných stanovisekZprávy panelu byly dány k dispozici zúčastněným stranám a představeny i projednány na schůzkách s národními státy.Posouzení dopadůKlíčovými kritérii pro posuzování možností politiky byly rozmanité faktory:- rozsah a načasování investic;- kontinuita a soudržnost;- pákový efekt soukromých a veřejných prostředků;- kritické množství účastníků a víceoborový přístup;- koordinace a integrace účastníků;- výkonnost struktury řízení;- úroveň připravenosti špičkových technologií.První zvažovanou možností byl přístup „bez jakékoli akce EU“ (tj. bez zásahu na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni EU). Tuto možnost je nutno zamítnout, protože několik druhů selhání trhu nedovoluje spoléhat se pouze na tržní mechanismy, má-li být dosaženo významných inovací potřebných pro ekologizaci letadel. Přístup „bez jakékoli akce EU“, který omezuje podporu výzkumu a vývoje na vnitrostátní úrovni, není vhodný, protože rozměr a dosah výzkumného programu pro ekologizaci letadel přesahuje schopnosti jednotlivých členských států jak z finančního hlediska, tak i z hlediska zapojených výzkumných kapacit. Vnitrostátní politiky výzkumu a vývoje mají sice důležitou úlohu v tom, že doplňují program EU podporou vývoje čistých technologií letecké dopravy, ale nemohou nahradit akci na úrovni Společenství.Druhou možnou volbou je spoléhat se na mezivládní režimy jako je např. „EUREKA“. To však nedovoluje kvůli rozpočtu a požadované době překonat technologická a obchodní rizika, která odrazují soukromé investory od investování do vývoje technologie letadel, která by byla šetrná k životnímu prostředí. Tato volba nedostačuje pro to, aby se urychlil vývoj a zavádění ekologických technologií letecké dopravy, které jsou v obecném zájmu Společenství.Třetí možnou volbou je využít tradiční nástroje rámcového programu navržené ke stimulaci základního výzkumu (upstream research) a soustředěného navazujícího výzkumu (downstream research) na základní výzkum (basic research) a ověřování na úrovni subsystému nebo systému. Tyto nástroje však ještě nejsou optimální k tomu, aby urychlily vývoj čistých technologií letecké dopravy k co nejčasnějšímu použití, vyžadující technologické demonstrace celého systému (tj. integrace a demonstrace systému systémů). Samostatná běžná akce společného výzkumu nebude mít rozsah ani úroveň postačující k dosahování vytyčených cílů z těchto důvodů:- roztříštění úsilí výzkumu a vývoje do oddělených projektů;- nedostatek potřebné integrace a koordinace účastníků;- neschopnost umožnit ověřování na dobré úrovni technologické připravenosti;-


text: nedostatek právní struktury a struktury řízení, které by poskytovaly potřebné vedení.Vyvíjení individuálních demonstrátorů nedokáže přinést životnímu prostředí stejný prospěch jako integrovaný přístup. Bez veřejné podpory bude odvětví vyvíjet nové produkty v souladu se strategií, která se snaží minimalizovat dopady selhání trhu. Hlavním motorem by byla nákladová účinnost, zatímco ekologizace bude jen dodatečným přínosem, nikoli prioritou. Vzhledem ke konkurenci a obnovám letadlového parku je klíčovou věcí načasování; nejistota, jak zapracovat výsledky individuálních projektů do vývoje produktů, by byla vysoká, jestliže se přijme roztříštěný přístup; blahodárné účinky na životní prostředí by se zpozdily, neboť růst leteckého provozu předbíhá tempo zdokonalování technologií. To znamená, že emise a hluk vydávané letadly by se rychlejším tempem zvyšovaly o 3 až 4 roky déle, než při jednotném postupu. Roztříštěným přístupem by se opozdilo zavádění výsledků do praxe a sociální přínos. Další nevýhodou pro společnost by byla ztráta konkurenceschopnosti evropského leteckého odvětví, což by ovlivnilo vytváření pracovních míst a životní úroveň.Navrhovanou možností je vytvořit společný podnik, který bude řídit činnosti Čistého nebe s náročným programem výzkumu i technologií, který bude na evropské úrovni vyžadovat značné veřejné i soukromé investice. Čisté nebe je považováno za odpovídající volbu, díky níž lze značně pokročit k provádění strategického výzkumného programu ACARE týkajícího se životního prostředí. Návrh představený odvětvím zdůrazňuje, že cíle Čistého nebe v oblasti životního prostředí jsou tak ctižádostivé, že si žádají, aby převratné technologické objevy byly ověřovány rychleji než běžným tempem výzkumu a vývoje. Čisté nebe, zavádějící inovační víceoborový přístup, se bude vztahovat na celou škálu leteckých technologií a zajistí integraci technologií nových složek, systémů a dopravních prostředků, jejich ověřování a demonstrace ve velkém, čímž vytvoří základnu, z níž mohou za přijatelného rizika vycházet novátorské výrobky šetrné k životnímu prostředí.Společná technologická iniciativa Čisté nebe bude mít značný kladný dopad v mnoha oblastech:- celosvětově se sníží dopad letectví na životní prostředí;- zvýší se hospodárnost leteckého společenství;- naroste spokojenost cestujících a stoupne jejich mobilita;- posílí se konkurenceschopnost evropského letectví a letecké dopravy, a to udržitelným rozvojem.Investice odvětví jsou značně vysoké, což je zárukou využívání výsledků. Čisté nebe přispěje k hospodářskému růstu Evropy v makroekonomickém měřítku. Podíl tohoto odvětví v hospodářském růstu stále vzrůstá, protože zvyšování poptávky po letecké dopravě je větší než v mnoha jiných odvětvích. Přispění je výrazné také pokud jde o zaměstnanost. V tomto odvětví pracují 3 miliony evropských občanů. Vzhledem k této skutečnosti bude mít Čisté nebe příznivý vliv na celé evropské hospodářství. Čistší a tišší letadla napomůžou odstranit překážky v dalším růstu letového provozu. Stručně řečeno:- Čisté nebe dosáhlo kritického množství a víceoborového přístupu, přičemž se vztahuje na celou škálu technologií potřebných ke zrychlení vývoje nejvýznamnějších inovací pro ekologizaci letecké dopravy a k jejich zavádění do praxe. Nástroj „společný výzkum“ nedosáhne kvůli své roztříštěnosti kritického množství ani víceoborového přístupu, které jsou požadovány ke splnění cílů.- Řízení Čistého nebe zaručuje integraci a koordinaci jednotlivých činností, využívá úspory z rozsahu a působnosti leteckého výzkumu a vývoje, a tím umožňuje účastníkům využívat efekt synergie. Přístup „akce EU jen prostřednictvím rámcového programu“ by obdobné vlastnosti nezajistil.- Čisté nebe vyvine a bude


text: provozovat několik demonstrátorů k ověřování technologií na úrovni připravenosti špičkových technologií, čímž se urychlí časový plán vývoje nových výrobků.3. Právní stránka návrhuShrnutí navrhovaných opatřeníTento návrh se skládá z nařízení Rady, kterým se zřizuje společný podnik Čisté nebe.Právní základČlánek 171 Smlouvy o založení Evropského společenství.Zásada subsidiarityZásada subsidiarity se použije, pokud se návrh netýká oblasti spadající do výlučné působnosti Společenství.Cílů tohoto návrhu nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států z těchto důvodů:- obor letectví působí celosvětově. Přeshraniční působení letecké dopravy obnáší nutnost splňovat celosvětové normy certifikace týkající se bezpečnosti a sledovatelnosti, ale obor roste díky inovacím; nové technologie tedy nemohou vznikat na vnitrostátní úrovni; rozdílné mezery ve výzkumu a vývoji jednotlivých členských států vedou k evropské technologické základně jako úrovni, kde se bude možné zabývat inovacemi v měřítku systému systémů;- dopad letecké dopravy na životní prostředí je celosvětovým problémem a týká se rozmanitých stránek systému této dopravy; potřebné prostředky jsou mimo možnosti zúčastněných stran v jednotlivých členských státech; pro úroveň řízení a koordinace potřebné k dosahování cílů je třeba mezinárodní projekt na evropské úrovni;- evropské letecké odvětví působí na celosvětovém, avšak omezeném trhu. To přispívá k vysokým výrobním nákladům a ovlivňuje to kapacitu odvětví investovat do technologických inovací.Sdílení úsilí výzkumu a vývoje na úrovni EU je tedy nutné, protože je zapotřebí dosáhnout dostatečného kritického množství ke konsolidaci inovací.Akcí Společenství se lépe dosáhne cílů tohoto návrhu z těchto důvodů:324- činnosti výzkumu a vývoje musejí probíhat na evropské úrovni. Zavádění technologických inovací do praxe a vývoj demonstrátorů ve velkém měřítku se musí v rámci EU koordinovat, aby se zajistilo co největší využití sociálních přínosů napříč Evropou a hospodářský prospěch prostřednictvím dodavatelského řetězce. Tuto koordinaci lze provádět pouze s použitím právních ustanovení Společenství vyplývajících ze zřízení společného podniku Čisté nebe;- partnerství veřejného a soukromého sektoru, které je potřebné pro maximalizaci synergického efektu nutného pro skokové změny v technologiích s dopadem na životní prostředí a které by mělo odpovídající pákový efekt ohledně programů EU i programů vnitrostátních, je myslitelné pouze na úrovni Evropy.Zásah Společenství umožní racionalizovat programy výzkumu a vývoje. Vysoká komplementarita odborných dovedností vyústí v úspory z rozsahu a zvýší pravděpodobnost včasného vyhotovení technologických demonstrátorů.Posouzení S-E&E ukazuje, jak bude Čisté nebe podstatně přispívat ke snižování dopadu letecké dopravy na životní prostředí, k evropskému růstu a díky zlepšení konkurenceschopnosti tohoto odvětví také k vytváření pracovních míst.Možnost zvolená pro Čisté nebe kombinuje užitky široce rozšířené základy technologie a know-how i dostatečné kritické množství, vytváří požadovaný pákový efekt a jeho struktura řízení odpovídá úkolu.Vedle Evropské komise se bude na manažerských a odborných činnostech Čistého nebe podílet 86 organizací ze 16 národních států. Během rozvoje Čistého nebe budou přistupovat další organizace.Návrh je tedy v souladu se zásadou subsidiarity.Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů.Čisté nebe odpovídá za činnosti výzkumu a vývoje soustředící se na dopad systému letecké dopravy na životní prostředí; pro zajištění včasného dosažení cílů je nezbytně třeba řádně tento program řídit. Forma společného podniku je nejjednodušším způsobem, jak Čisté nebe řídit, neboť to umožňuje Evropské komisi propojení se soukromým


text: sektorem. Plánovaná struktura řízení Čistého nebe zajišťuje odpovídající úroveň pružnosti a rychlosti reakcí, jaká je nutná pro dosažení technologických cílů, a také přiměřenou úroveň průhlednosti a kontroly, jaká se vyžaduje coby záruka, že iniciativa odpovídá veřejnému zájmu.Celkový vyžadovaný rozpočet pro Čisté nebe je odhadován na 1,6 mld. EUR na 7 let, s profilem čerpání rozpočtu. Tuto částku je třeba vnímat v souvislosti se současnými výdaji evropského leteckého odvětví na výzkum a vývoj, ve světle přínosu pro životní prostředí, možného účinku „přelití“ a dalšího užitku.Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů:- Ke zřízení podniku s účastí Společenství je nutné nařízení Rady.4. Rozpočtové důsledkyPředběžné posouzení rozpočtu odhaduje výdaje Společenství na 47 milionů EUR v prvním roce, zvyšující se profil ročních výdajů s vrcholem ve výši 140 milionů EUR v pátém roce a rozpočet spojený s likvidací podniku v šestém a sedmém roce ve výši 267 milionů EUR.5. Další informaceSimulace, pilotní fáze a přechodné obdobíPro návrh bylo nebo bude přechodné období.Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnostiNávrh zahrnuje ustanovení o přezkumu.Návrh zahrnuje ustanovení o skončení platnosti.Společná technologická iniciativa Čisté nebeTechnologické shrnutíSpolečný podnik Čisté nebe hodlá vytvořit převratně inovační systém letecké dopravy založený na integraci pokročilých technologií a demonstrací ve velkém měřítku, s cílem snížit dopad letecké dopravy na životní prostředí omezením hluku a emisí plynů, a dále s cílem dosáhnout u letadel hospodárnější spotřeby pohonných hmot. Činnost se bude týkat všech hlavních segmentů letadel systému letecké dopravy a souvisejících základních technologií určených ve strategickém výzkumném programu pro letectví, který vytvořila technologická platforma pro letectví ACARE.Čisté nebe bude vystavěno na 6 rozdílných technických oblastech nazývaných integrované technologické demonstrátory (ITD); nejprve v každé proběhnout předběžné studie a podrobné rozdělení práce, následovat budou demonstrace ve velkém měřítku na zemi i při letu, aby inovativní technologie dospěly do úrovně, na níž budou použitelné pro novou generaci ekologických („zelených“) letadel. Jednotlivé ITD budou navzájem mnohonásobně propojeny, aby se zaručila soudržnost a výměna údajů. Většinu zkušebních přístrojů bude využívat několik ITD společně. ITD:1. ITD Letadlo s inteligentními pevnými křídly (SMART fixed wing aircraft), zaměřená na technologie aktivních křídel, která vnímají tok vzduchu a přizpůsobují mu svůj tvar, a také na nové konfigurace letadel, které by tato novátorská pojetí křídel optimálně začlenily.2. ITD Ekologické regionální letadlo (Green Regional Aircraft), zaměřená na konfigurace s nízkou hmotností a technologie využívající inteligentní struktury, na konfigurace s nízkou hlučností a na integraci technologií vyvinutých jinými ITD, například motorů, hospodaření s energiemi a nových konfigurací.3. ITD Ekologické letadlo s rotující nosnou plochou (Green Rotorcraft), zaměřená na inovativní rotorové lopatky a instalace motorů se sníženou hlučností, trupů s vyšší aerodynamičností, naftových motorů a elektrických systémů pro snížení spotřeby paliva a na dráhy letu šetrné k životnímu prostředí.4. ITD Udržitelný a ekologický motor (Sustainable and Green Engine), která bude integrovat technologie systémů s nízkou hlučností a systémy s nízkou hmotností a nízkým tlakem, s vysokou účinností, nízkými emisemi oxidů dusíku a jádrem o nízké hmotnosti a na novátorské konfigurace jako jsou otevřené rotory či mezistupňové chladiče.5. ITD Systémy pro ekologický provoz


text: (Systems for Green Operations), zaměřená na plně elektrické zařízení letadel a výstavbu systémů, na řízení termoregulace, na možnosti „ekologických“ trajektorií a misí a na zlepšení pozemních operací.6. ITD Ekologický návrh (Eco-Design), zaměřená na celý životní cyklus materiálů a složek, soustředící se na věci jako je optimální využití materiálu, omezenější používání neobnovitelných surovin, přírodní zdroje, energie, emise škodlivých zplodin a na recyklování.Nástroj pro hodnocení technologií (Technology Evaluator) bude prvním dostupným evropským, zcela integrovaným nástrojem poskytujícím přímou vazbu mezi pokročilými technologiemi v průběhu jejich vývoje a výrazným místním nebo celosvětovým dopadem na životní prostředí. Bude hodnotit vnitřní vstupy i vstupy z vnější hranice Čistého nebe, aby prováděl metriku životního prostředí a hodnotil úroveň letadel, letišť a letadlových parků.Nástroj pro hodnocení technologií umožní hodnocení předpokladů, metod a výsledků na vysoké úrovni, a tím zajistí funkci sledování, která nezávislým externím odborníkům a veřejnosti umožní posoudit jejich opodstatněnost.Protože je hospodaření s leteckými pohonnými hmotami ovlivněno také strategií řízení letové trajektorie, naváže společný podnik Čisté nebe úzké spojení se společným podnikem SESAR, který zkoumá technologie řízení letového provozu v souladu s iniciativou Evropské komise „Jednotné nebe“. Tyto vazby budou navázány prostřednictvím nástroje pro hodnocení technologií a také přes systémy ITD, které vyvíjejí zařízení letecké elektrotechniky propojená se systémem řízení letového provozu.V tabulce níže je přehled technologických cílů společného podniku Čisté nebe:NÁSTROJ PRO HODNOCENÍ TECHNOLOGIÍ |08.07.01 10 | Nepov. | Rozl.[24] | Žádné | ANO | ANO | Č. 1A |08.07.01 20 | Nepov. | Nerozl. | ANO | ANO | ANO | Č. 1A |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | Oddíl č. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 a později | Celkem |Provozní výdaje[25] |Položky závazků (PZ) | 8.1. | a | 45,000 | 86,375 | 119,375 | 129,375 | 136,375 | 259,500 | 776,000 |Položky plateb (PP) | b | 38,250 | 80,169 | 114,425 | 127,875 | 135,325 | 279,956 | 776,000 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[26] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | 47,000 | 90,000 | 123,000 | 133,000 | 140,000 | 267,000 | 800,000 |Položky plateb | b+c | 40,250 | 83,794 | 118,050 | 131,500 | 138,950 | 287,456 | 800,000 |Administrativní výdaje nezahrnuté v referenční částce[27] |Výdaje na lidské zdroje a související výdaje | 8.2.5. | d | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.702 | 2.457 |Administrativní výdaje, jiné výdaje než výdaje na lidské zdroje a související výdaje, nezahrnuté v referenční částce | 8.2.6. | e | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.363 | 0.013 | 0.376 | 0.791 |Celkové orientační finanční náklady na tento zásah CELKOVÉ PZ včetně výdajů na lidské zdroje |a+c+d+e CELKOVÉ PP včetně výdajů na lidské zdroje | b+c+d+e | 47,364 | 90,364 | 123,364 | 133,714 | 140,364 | 268,078 |


text: 803,248 |PP CELKEM včetně výdajů na lidské zdroje | b+c+d+e | 40,614 | 84,158 | 118,414 | 132,214 | 139,314 | 288,534 | 803,248 |85 % jmenovitého příspěvku je vyplaceno předem a zbývajících 15 % po schválení zpráv (odborné a finanční). To platí pro přesuny mezi PZ a PP.SpolufinancováníPokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast více subjektů, lze doplnit další řádky).v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Spolufinancování | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 a později | Celkem |Další členové společného podniku | f | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 49,481 | 94,106 | 127,106 | 137,456 | 144,106 | 275,812 | 828,067 |Spolufinancování, které je zde zohledněno, jsou příspěvky členů na provozní náklady společného podniku, které se rovnají příspěvku Komise uvedeném v bodě 8.2.4. písm. c). Ostatní příspěvky jiných členů budou ve formě věcného plnění a celkem představují příspěvek 800 milionů EUR.Jak je vysvětleno ve stanovách, společný podnik je vystavěn na 6 technologických tématech nazývaných „integrované technologické demonstrátory (ITD)“ a členství je vymezeno takto:- Evropská komise;- vedoucí ITD;- přidružení členové ITD.Komise podle plánu přispěje do prostředků společného podniku celkem 800 miliony EUR v hotovosti, což bude rozděleno na provozní organizační náklady. Ostatní členové společného podniku a přidružení členové přispějí částkou 776 milionů EUR ve formě věcného plnění a 24 milionů EUR v hotovosti na provozní náklady. Na začátku provozu společného podniku se vedoucí ITD zavazují přispět přibližně 75 % neboli 600 milionů EUR ve věcném plnění, zatímco přidružení členové přispějí zbývajícími 25 % neboli 200 miliony EUR.Aby se účast ve společné technologické iniciativě rozšiřovala, přenesou během provozu společné technologické platformy vedoucí ITD alespoň 200 milionů EUR prostřednictvím výzev k předkládání návrhů na partnery (pod dohledem Komise). Tito partneři budou přispívat ve formě věcného plnění, po omezenou dobu a na konkrétní činnosti; nebudou členy společného podniku.Je však důležité zaznamenat, že se vedoucí ITD zavazují k dalším 200 milionům EUR (ve formě věcného plnění): v (nepravděpodobném) případě, že by výzvy k předkládání návrhů zůstaly nevyslyšeny, budou vedoucí ITD plnit tyto úlohy sami.4.1.2. Soulad s finančním plánem( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[28] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revize finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Před akcí [rok n-1] | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 ročně |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuZřízení společného podniku coby partnerství veřejného a soukromého sektoru; hotovostní příspěvky Společenství k prostředkům společného podniku budou využity ke spolufinancování výzkumných


text: činností v odvětví letectví, a to s cílem učinit systém letecké dopravy šetrnějším k životnímu prostředí, a tím přispět k cílům ACARE SRA-2 (viz část 1 důvodové zprávy pro podrobnější popis).5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieViz oddíl 1 důvodové zprávy.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMObecné cíle jsou popsány v části 1 důvodové zprávy, kvantitativní cíle jsou upřesněny v technologickém shrnutí Čistého nebe.Při nezávislém posuzování společensko-hospodářských dopadů i dopadů na životní prostředí, prováděných vnějšími odborníky, které jmenovaly členské státy, byly určeny vhodné ukazatele. Jejich doporučení jsou popsána v části 7.3 dokumentu o posouzení dopadů.5.4. Způsob provádění (orientační)( Centralizované řízení( přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:Ústředním řídicím orgánem Čistého nebe je výkonná rada, v níž má ústřední místo Evropská komise. Výkonná rada odpovídá za strategickou orientaci činností STI. Jejími členy jsou vedoucí ITD (celkem 12), dále jeden přidružený člen zastupující každou ITD a nakonec Komise, která má ve všech věcech spojených s veřejnými zájmy právo veta.Za každodenní řízení odpovídá ředitel společného podniku (kterému je nápomocen personál), který jedná jako právní zástupce společného podniku a svou funkci vykonává zcela nezávisle.Odborné řízení vykonávají řídicí výbory ITD, které seskupují všechny členy do těchto ITD zapojené.Generální fórum je tvořeno jedním zástupcem každého účastníka STI a je poradním orgánem vydávajícím doporučení hlavním orgánům řídicím.Plánuje se vnější styk společného podniku s řadou orgánů: ACARE sleduje odborný pokrok STI; skupina zástupců národních států je složena z odborníků, kteří sledují pokrok STI, ale mohou také plnit funkci prostředníků, kteří informují společný podnik o souvisejících národních iniciativách a programech, a naopak letecké odvětví a výzkumnou komunitu svého státu zase informují o všech výzvách k předkládání návrhů nebo nabídek, které společný podnik Čisté nebe vyhlašuje.Společný podnik i Komise si mohou navíc vyžádat služby poradního výboru složeného s nezávislých odborníků, který poskytuje doporučení o vědeckých, odborných a finančních věcech a o věcech řízení.6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémNávrh stanov společného podniku vymezuje zvláštní opatření týkající se vnitřní kontroly.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení ex anteDokument posouzení dopadů, přiložený k tomuto návrhu, je založen na dvoufázovém posouzení společensko-hospodářského dopadu provedeného panelem nezávislých externích odborníků a poskytuje informace o zřízení společného podniku Čisté nebe požadovaných hodnocením ex ante.6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Nepoužije se.6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníInterní hodnocení společného podniku je založeno na výroční zprávě o pokroku v projektu. Poradní výbor bude vyzván, aby prováděl mezitímní posouzení pokroku a aby poskytoval doporučení o vědeckých, odborných a finančních věcech a o věcech řízení.Plánuje se také posouzení v polovině období, provedené externí poradenskou společností, které zhodnotí plnění projektu a bude zdrojem vstupních údajů pro opravy.7. Opatření proti podvodůmČlánek 14 nařízení o společném podniku Čisté nebe obsahuje zvláštní opatření