text: dovozů pocházejících z ČLR, a to na základě statistik Eurostatu o dovozu. Toto srovnání ukázalo, že úroveň spolupráce byla nízká, neboť vývozy spolupracujících výrobců představovaly méně než 29 % celkových dovozů Společenství z ČLR v průběhu období šetření.(83) Proto byla úroveň dumpingu pro objemy vývozu nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců určena na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracující vyvážející výrobce pro SiMn s běžným obsahem uhlíku. Tento přístup byl považován za vhodný, neboť neexistovaly žádné náznaky, že by některý nespolupracující výrobce prováděl dumping na nižší úrovni než spolupracující vyvážející výrobci. Proto bylo celostátní průměrné dumpingové rozpětí vypočítáno za použití váženého faktoru pro hodnotu CIF každé skupiny vývozců, tj. spolupracujících vývozců i nespolupracujících vývozců. Celostátní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Společenství před proclením je tak 60,1 %.6.2 Kazachstán(84) Na základě podnětu, informací poskytnutých vyvážejícím výrobcem, které byly předloženy, a dalších statistických údajů se ukázalo, že OJSC Kazchrome je jediným kazašským vyvážejícím výrobcem silikomanganu. Vzhledem k tomu, že nebyly nalezeny žádné známky toho, že by se některý vyvážející výrobce záměrně zdržoval spolupráce, bylo považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí na téže úrovni, jako byla úroveň pro OJSC Kazchrome.(85) Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Společenství před proclením jsou proto stanovena takto:- OJSC Kazchrome: 6,5 %;- všechny ostatní společnosti: 6,5 %.6.3 Ukrajina(86) Na základě podnětu, informací poskytnutých vyvážejícími výrobci, které byly předloženy, a dalších statistických údajů byl učiněn závěr, že úroveň spolupráce je v případě Ukrajiny vyšší než 80 %. Proto bylo považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce v dotčené zemi.(87) Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Společenství před proclením jsou proto stanovena takto:- PJSC Nikopol Ferroalloys Plant: 39,1 %;- JSC Stakhanov Ferroalloys Plant: 53,4 %;- OJSC Zaporozhye Ferroalloys Plant: 56,7 %;- všechny ostatní společnosti: 56,7 %.D. ÚJMA1. Obecně(88) V roce 1998 byla uložena antidumpingová opatření na dovozy SiMn pocházejícího z ČLR a z Ukrajiny (nařízení Rady ES č. 495/98[3]). Platnost těchto opatření skončila počátkem března 2003. Proto na počátku posuzovaného období platila opatření na dovoz ze dvou z dotčených zemí. Tato skutečnost byla vzata v úvahu při provádění analýzy újmy. Jak je uvedeno níže ve 118. bodě odůvodnění, vývoj rentability jasně naznačuje, že odstranění antidumpingových opatření v březnu 2003 významně neovlivnilo situaci výrobního odvětví Společenství v následujícím období. Došlo se tedy k závěru, že na rozdíl od tvrzení některých zúčastněných stran může být rok 2002 považován za základ pro výpočet indexů uvedených v 93.–141. bodě odůvodnění.(89) SiMn je klíčovou surovinou používanou pro výrobu oceli. Výrazné zvýšení poptávky po oceli, které začalo koncem roku 2003 a pokračovalo v průběhu první poloviny roku 2004, bylo celosvětové, avšak především se projevilo v Asii. To ve spojení s nedostatečnou výrobou SiMn v Asii vyústilo ve zvýšenou celosvětovou poptávku po SiMn a vedlo k bezpříkladnému zvyšování ceny v roce 2004. Při provádění analýzy újmy bylo třeba vzít v úvahu tyto neobvyklé okolnosti, aby bylo zajištěno, že


text: neovlivní nepatřičně obraz újmy.2. Výroba Společenství a výrobní odvětví Společenství(90) Ve Společenství vyrábí obdobný výrobek pět výrobců. Produkce těchto pěti výrobců Společenství je tedy považována za výrobu Společenství podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení.(91) Z těchto pěti výrobců celkem čtyři, kteří jsou členy sdružení, které podalo podnět, uvedli svůj zájem spolupracovat na řízení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení a řádně spolupracovali při šetření. Bylo zjištěno, že tito čtyři výrobci představují převážnou část, v tomto případě přibližně 88 %, celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství. Tito čtyři spolupracující výrobci tedy představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou tudíž dále označováni jako „výrobní odvětví Společenství“. Zbývající výrobce Společenství bude dále označován jako „další výrobce ve Společenství“. Tento další výrobce Společenství proti podnětu neprotestoval.3. Spotřeba Společenství(92) Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu vlastní výroby výrobního odvětví Společenství, s ohledem na změny v úrovni zásob, údajů o objemu dovozu a vývozu na trhu Společenství poskytnutých Eurostatem, a co se týče dalšího výrobce Společenství, na základě odhadů výrobců výrobního odvětví Společenství.(93) V období šetření vzrostl trh Společenství u dotčeného výrobku a obdobných výrobků oproti roku 2002 přibližně o 9 %, tj. na přibližně 914 000 tun. V posuzovaném období se spotřeba zvýšila na nejvyšší hodnotu v roce 2004, kdy byla o 14 % vyšší než v roce 2002, ale v následujících dvou letech se snížila.[pic]4. Dovozy z dotčených zemía) Souhrnné hodnocení účinků dotčených dovozů(94) Komise zvažovala, zda by měly být dovozy z dotčených zemí hodnoceny souhrnně na základě kritérií stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.(95) Dumpingové rozpětí zjištěné pro každou z dotčených zemí bylo nad minimální prahovou hodnotou de minimis , objem dovozů z každé z těchto zemí nebyl zanedbatelný a souhrnné hodnocení mohlo být považováno za vhodné z hlediska podmínek hospodářské soutěže mezi dovozy z dotčených zemí a obdobným výrobkem ze Společenství. Tyto podobné podmínky hospodářské soutěže dokládala skutečnost, že dotčený výrobek dovážený z dotčených zemí a obdobný výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství byly podobné a byly distribuovány prostřednictvím stejných obchodních kanálů. Kromě toho veškeré objemy dovozu byly značné a představovaly významný podíl na trhu. Nicméně, vzhledem k neexistenci cenového podbízení dovozem z Ukrajiny, jak je uvedeno ve 104. bodě odůvodnění, se má za to, že účinek dovozů z Ukrajiny by měl být posouzen samostatně.(96) Vyvážející výrobce v Kazachstánu tvrdil, že Kazachstán by neměl být sdružován s ČLR pro účely posouzení újmy vzhledem k jejímu naprosto odlišnému tržnímu chování. Tento vyvážející výrobce tvrdil mimo jiné, že vývoj kazašských objemů dovozu, hodnot a podílu na trhu Společenství je odlišný od ostatních dotčených zemí, a že je rozdíl ve skladbě výrobků. S ohledem na to se potvrzuje, že pokud jde o Kazachstán, došlo v průběhu posuzovaného období k celkovému poklesu objemu dovozů a podílu na trhu (podíl na trhu byl v roce 2002 5,8 % a v průběhu období šetření 4,6 %). Jak objem, tak podíl kazašských dovozů na trhu byl ovšem

type: legislation

jurisdiction: EU


text: v průběhu posuzovaného období relativně stálý a držel se na úrovni, kterou nelze považovat za bezvýznamnou. Kromě toho šetření prokázalo, že vývoj cen kazašských dovozů není výrazně odlišný od vývoje cen dovozů z jiných dotčených zemí. Proto, i ve světle úvah uvedených v 73.–75. bodě odůvodnění nelze dojít k závěru, že by se tržní chování u dovozů z ČLR a z Kazachstánu naprosto lišilo, a žádost by tedy měla být zamítnuta.(97) Ve světle výše uvedeného bylo zváženo, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna u ČLR a Kazachstánu. Dovozy z těchto dvou dotčených zemí byly proto přezkoumány souhrnně, zatímco dovozy z Ukrajiny byly posuzovány samostatně.b) Objem(98) Objem dovozů dotčeného výrobku z ČLR a Kazachstánu do Společenství soustavně vzrůstal z přibližně 48 000 tun v roce 2002 na přibližně 162 000 tun v roce 2004, poté v průběhu období šetření poklesl na přibližně 96 000 tun. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření vzrostl objem dovozů z těchto zemí o 99 %.[pic](99) Objem dovozů dotčeného výrobku z Ukrajiny do Společenství lehce poklesl z přibližně 154 000 tun v roce 2002 na přibližně 138 000 tun v letech 2003 a 2004, poté vzrostl na přibližně 180 000 tun v roce 2005 a na přibližně 210 000 tun v průběhu období šetření. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření vzrostl objem dovozů z těchto zemí o 36 %.[pic]c) Podíl na trhu(100) Podíl dovozů z ČLR a z Kazachstánu na trhu dosáhl v roce 2002 5,8 %. V roce 2003 vzrostl a znovu vzrostl v roce 2004, kdy dosáhl 17 %. V roce 2005 podíl na trhu lehce poklesl na 15,5 % a znovu poklesl v průběhu období šetření na 10,4 %. Celkově mezi rokem 2002 a obdobím šetření vzrostl podíl na trhu o 4,6 procentních bodů na téměř dvojnásobek oproti roku 2002.(101) Podíl dovozů z Ukrajiny na trhu dosáhl v roce 2002 18,5 %. V roce 2003 poklesl a znovu poklesl v roce 2004, kdy dosáhl 14,4 %. V roce 2005 podíl na trhu stoupl na 19,5 % a v období šetření se znovu zvýšil na 23,0 %. Celkově mezi rokem 2002 a obdobím šetření vzrostl podíl na trhu o 4,5 procentních bodů.d) Cenyi) Vývoj cen(102) V roce 2004 vzrostly ceny SiMn celosvětově na mimořádnou úroveň v důsledku neobvykle vysoké poptávky a malých zásob, jak bylo vysvětleno v 89. bodě odůvodnění. To se odráží v cenách dovozů z dotčených zemí z tohoto roku a částečně z roku 2005. Neovlivnilo to ovšem ceny v období šetření. Celkově vzrostla průměrná cena dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a z Kazachstánu o 22 % mezi rokem 2002 a obdobím šetření, zatímco průměrná cena dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny vzrostla o 8 % v tomtéž období.ii) Cenové podbízení(103) U jednotlivých typů výrobku bylo provedeno porovnání průměrných prodejních cen vyvážejícího výrobce a výrobního odvětví Společenství. Za tímto účelem byly porovnány ceny výrobního odvětví Společenství pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, s cenami spolupracujících vyvážejících výrobců dotčených zemí. Podle potřeby byly provedeny úpravy, které


text: vzaly v úvahu rozdíly v úrovni obchodu a v kvalitě výrobků.(104) Porovnáním bylo zjištěno, že během období šetření docházelo u SiMn pocházejícího jak z ČLR, tak i z Kazachstánu prodávaného ve Společenství k cenovému podbízení cen výrobního odvětví Společenství o 4,5 %, celkově tedy o 4,5 % na základě váženého průměru. Ceny dovozů z Ukrajiny byly na srovnatelné úrovni s cenami výrobního odvětví Společenství (tj. žádné cenové podbízení).(105) S cílem zajistit, aby byly při výpočtu podbízení ceny srovnávány na stejné obchodní úrovni, byly srovnávány ceny ze závodu výrobního odvětví Společenství s cenami dováženého zboží v okamžiku, kdy fyzicky vstoupí na území Společenství, řádně upravenými o náklady na vykládku a proclení. Jedna zúčastněná strana zpochybnila použitou metodiku, pokud jde o kazašskou společnost, a požadovala, aby základem pro výpočet ceny dovozů byla cena CIF při proclení v přístavech EU, nikoli cena dovezeného zboží v okamžiku, kdy fyzicky vstoupí na území Společenství (v tomto případě na pozemní hranici v Litvě). Nebyl předložen žádný přesvědčivý argument, který by podpořil potřebu použít jinou metodu výpočtu u této společnosti. Je třeba naopak poznamenat, že ceny CIF při proclení kazašských dovozů zahrnují významnou částku týkající se nákladů na dopravu poté, co zboží překročilo hranici Společenství v Litvě, a jejich srovnávání s cenami výrobního odvětví Společenství ze závodu by bylo pro ceny ze závodu diskriminační, neboť ceny ze závodu nezahrnují náklady na dopravu. Byl proto učiněn závěr, že použitá metodika je nejvhodnější, a požadavek je tedy zamítnut.5. Situace výrobního odvětví Společenství(106) V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Společenství.a) Výroba(107) Z úrovně přibližně 241 000 tun v roce 2002 vzrostla výroba výrobního odvětví Společenství na vrcholný objem přibližně 255 000 tun v roce 2004 v důsledku mimořádné poptávky, jak bylo vysvětleno v 89. bodě odůvodnění, poté poklesla v roce 2005 a lehce vzrostla v období šetření. Celkově výroba poklesla během posuzovaného období o 6 % na přibližně 226 000 tun v období šetření. Je třeba poznamenat, že jeden výrobce ve Společenství zastavil výrobu SiMn v roce 2003 a po většinu období šetření.[pic]b) Kapacita a míra využití kapacity(108) Výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství byla v průběhu celého posuzovaného období stabilní na úrovni přibližně 325 000 tun.[pic](109) Míra využití kapacity byla v roce 2002 74 %. V roce 2003 poklesla na 68 %, v roce 2004 znovu vzrostla na 79 % a poté poklesla na 69 % v období šetření. To odráží rozdíly v objemu výroby, jak je popsáno ve 107. bodě odůvodnění.c) Zásoby(110) Úroveň konečných zásob výrobního odvětví Společenství poklesla v roce 2003 o 45 %, avšak v roce 2004 se vrátila téměř na tutéž úroveň jako v roce 2002. Prudký pokles zásob na konci roku 2003 byl způsoben mimořádným zvýšením poptávky uvedeným v 89. bodě odůvodnění. Konečné zásoby poté vzrostly v roce 2005 o 22 % a následně v období šetření výrazně poklesly na úroveň o 30 % nižší než v roce 2002. Tento celkový pokles konečných zásob byl způsoben skutečností, že objem


text: prodeje výrobního odvětví Společenství v ES zůstal celkově stabilní (viz 111. bod odůvodnění) bez ohledu na pokles výroby popsaný ve 107. bodě odůvodnění.[pic]d) Objem prodejů(111) Objem prodejů vlastní výroby výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství v průběhu období šetření byl přibližně 227 000 tun, tedy stejně jako v roce 2002. Nicméně objem prodejů v roce 2003 byl o 6 % a v roce 2005 o 8 % nižší. V roce 2004 byl objem prodejů vyšší, na úrovni 104 % oproti roku 2002 a na úrovni v období šetření, objasněné již v 89. bodě odůvodnění.[pic]e) Podíl na trhu(112) Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu poklesl z 27,2 % v roce 2002 na 24,2 % v roce 2003, poté opět stoupl na 24,8 % v roce 2004. V roce 2005 poklesl podíl na trhu na 22,6 %. V období šetření se poněkud zvýšil na 24,9 %. V posuzovaném období ztratilo výrobní odvětví Společenství 2,3 procentních bodů podílu na trhu.[pic]f) Růst(113) Mezi rokem 2002 a obdobím šetření, kdy spotřeba Společenství stoupla o 9 procentních bodů, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství nestoupl a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se snížil o 2,3 procentních bodů. Na druhou stranu objem prodejů a podíl na trhu ČLR a Ukrajiny za totéž období vzrostl. Lze tedy dojít k závěru, že výrobní odvětví Společenství nemohlo využít růstu na trhu Společenství.g) Zaměstnanost(114) Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství nejprve poklesla o 32 % mezi lety 2002 a 2003, vzrostla o 27 procentních bodů v roce 2004, poté poklesla o 13 procentních bodů v roce 2005 a o dalších 26 procentních bodů v období šetření. V posuzovaném období zůstával objem výroby relativně stabilní s výkyvy od 91 do 106 % oproti úrovni roku 2002. Pro jednoho výrobce, který v období šetření zastavil výrobu SiMn, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění, však byla změna v objemu výroby v posuzovaném období výraznější a změny v zaměstnanosti to odrážejí. Celkově poklesla zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství o 44 % mezi rokem 2002 a obdobím šetření, tj. z přibližně 700 osob na přibližně 400 osob. To ukazuje, že výrobní odvětví Společenství zvýšilo výkonnost, neboť objem výroby se za totéž období snížil pouze o 6 %.[pic]h) Produktivita(115) Produktivita pracovníků výrobního odvětví Společenství měřená jako výstup (tuny) na zaměstnance za rok počínaje úrovní 344 tun na zaměstnance vzrůstala v posuzovaném období, kromě roku 2004, a skončila v období šetření na úrovni o 68 % vyšší než v roce 2002. To odráží skutečnost, že zaměstnanost se v posuzovaném období snížila o 44 %, zatímco výroba poklesla pouze o 6 %. Ke zvýšení produktivity došlo částečně díky skutečnosti, že snižování počtu pracovních míst bylo větší u těch výrobců ve Společenství, u nichž byla v počátku produktivita relativně nízká.[pic]i) Mzdy(116) Průměrná mzda na zaměstnance vzrostla mezi lety 2002 a 2003 o 26 %, v roce 2004 zůstala na podobné úrovni, v roce 2005 se znovu zvýšila a v období šetření byla o 77 % vyšší než v roce 2002. Růst


text: průměrných mzdových nákladů je částečně způsoben skutečností, že snižování počtu pracovních míst bylo větší u těch výrobců ve Společenství, u nichž byly v počátku průměrné mzdy relativně nízké.[pic]j) Faktory mající vliv na prodejní ceny(117) Jednotkové ceny prodejů výrobního odvětví Společenství pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se celkově zvýšily o 14 % mezi rokem 2002 a obdobím šetření. V roce 2004 byly ceny mimořádně vysoké v důsledku celosvětové neobvykle vysoké poptávky anízkých zásob, což je uvedeno v 89. bodě odůvodnění. Dopad této situace přetrvával částečně do roku 2005, kdy se ceny vrátily na obvyklejší úroveň, avšak nakonec byly v období šetření o 14 % vyšší než v roce 2002.[pic]k) Ziskovost a návratnost investic(118) Během posuzovaného období vzrostla ziskovost prodejů obdobného výrobku uskutečněných výrobním odvětvím Společenství, vyjádřená jako procento z čistého prodeje, z 0,8 % v roce 2002 na 3,1 % v roce 2003, mimořádně vzrostla na 37,2 % v roce 2004 v důsledku situace popsané v 89. bodě odůvodnění, vrátila se na 7 % v roce 2005 a na 2,5 % v období šetření. Ziskovost proto vzrostla o 1,7 procentního bodu mezi rokem 2002 a obdobím šetření.[pic](119) Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic v zásadě sledovala tendenci ziskovosti. Vzrostla z úrovně 3,6 % v roce 2002 na 11 % v roce 2003, mimořádně vzrostla na 410 % v roce 2004, vrátila se na 24 % v roce 2005 a nakonec dosáhla 10,4 % v období šetření, takže se během posuzovaného období zvýšila o 6,8 procentních bodů.l) Peněžní tok a schopnost shromáždění kapitálu(120) Čistý peněžní tok z provozních činností byl v roce 2002 téměř nulový. Vzrostl na přibližně 9 milionů EUR v roce 2003, na 83 milionů EUR v roce 2004, poté se vrátil na přibližně 16 milionů EUR v roce 2005 a na 17 milionů v období šetření. Neexistovaly žádné náznaky, že výrobní odvětví Společenství má obtíže se shromažďováním kapitálu.[pic]m) Investice(121) Roční investice výrobního odvětví Společenství do výroby obdobného výrobku vzrostly mezi roky 2002 a 2003 pětinásobně, poté se v roce 2004 vrátily přibližně na úroveň roku 2002. Investice vzrostly opět přibližně osminásobně mezi roky 2004 a 2005 a poté v období šetření lehce poklesly. Celkově investice vzrostly mezi rokem 2002 aobdobím šetření o 900 %. Investice výrobního odvětví Společenství lze připisovat zejména jednomu výrobci ve Společenství a bylo zjištěno, že investice sloužily k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli ke zvýšení kapacity.[pic]n) Rozsah dumpingového rozpětí(122) Vezmeme-li v úvahu objem, podíl na trhu a ceny dovozů z dotčených zemí, nemůže být vliv rozsahu stávajícího dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství považován za zanedbatelný.o) Překonání účinků dřívějšího dumpingu(123) Jak bylo uvedeno v 88. bodě odůvodnění, vývoj ziskovosti jasně ukazuje, že odstranění antidumpingových opatření na SiMn v březnu 2003 neovlivnilo významně situaci výrobního odvětví Společenství v následujícím období.6. Závěr o újmě(124) V souvislosti s rostoucí spotřebou se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu snížil v průběhu posuzovaného období o 2,3 procentních bodů na 24,9 %. Zároveň se snížila výroba o 6 % a využití kapacit


text: rovněž pokleslo o 5 procentních bodů. Kromě toho muselo výrobní odvětví Společenství propustit řadu zaměstnanců. Na druhou stranu, některé ukazatele o újmě vykazují pozitivní trend v průběhu posuzovaného období, jako například ziskovost, peněžní toky, návratnost investic a prodejní cena, která se zvýšila o 14 %. Podrobnější analýza těchto údajů však ukazuje, že vzhledem k povaze obchodu není rozpětí zisku 2,5 % považováno za dostatečné a nemůže zaručit v dlouhodobé perspektivě další existenci výrobního odvětví. Co se týče cenového růstu, byl dostatečný, aby pokryl zvýšení cen surovin, avšak nestačil na zvýšení rozpětí zisku na udržitelnou úroveň. Proto zatímco řada ukazatelů vykazuje pozitivní trendy, výrobní odvětví Společenství nemohlo mít v žádném prospěch z celkového zvýšení spotřeby na trhu Společenství, jak prokazuje ztráta podílu na trhu, propad výroby a nízká ziskovost.(125) Vzhledem k tomu, že jeden z výrobců ve Společenství nevyráběl obdobný výrobek po celé posuzované období a úplně zastavil výrobu v průběhu roku 2003 a po většinu období šetření, jak bylo uvedeno ve 107. bodě odůvodnění, byl dopad tohoto přerušení dále zkoumán. Analýza však ukázala, že v důsledku poměrně malého celkového výstupu tohoto výrobce měla jeho přerušovaná výroba pouze omezený dopad na celkovou újmu a nezvýšila významně ukazatele újmy. To je prokázáno skutečností, že vyloučení tohoto výrobce z analýzy by vedlo pouze k nepatrně lepším údajům o výkonnosti. Zejména ziskovost výrobního odvětví Společenství by stále byla daleko od uspokojivých 3,2 % v období šetření, zatímco výroba a využití kapacit by stále vykazovalo negativní trendy. Proto se dospělo k závěru, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, nelze přičítat pouze tomuto výrobci ve Společenství.(126) Ve světle předcházejících informací se má za to, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI1. Úvod(127) V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise posuzovala, zda dumpingové dovozy způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu v takové míře, aby mohla být označena za podstatnou. Přezkoumány byly i známé činitele jiné než dumpingové dovozy, které mohly ve stejnou dobu poškodit výrobní odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito dalšími činiteli nebude připisována dumpingovým dovozům.2. Účinky dumpingových dovozů(128) Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Kazachstánu zvýšil o 99 % a jeho podíl na trhu Společenství vzrostl o 4,6 procentních bodů. Průměrná cena těchto dovozů se zvýšila o 22 % mezi rokem 2002 a obdobím šetření, avšak ceny byly obecně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období. V tomtéž období vzrostl objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny o 36 % a jejich podíl na trhu Společenství vzrostl přibližně o 4,5 procentních bodů. Průměrná cena těchto dovozů se zvýšila o 8 % mezi rokem 2002 a obdobím šetření, avšak ceny byly obecně na úrovni, která se blížila cenám výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období.(129) Jak bylo uvedeno výše ve 104. bodě odůvodnění, cenové podbízení dovozů z ČLR a z Kazachstánu bylo celkově 4,5 % na základě váženého průměru, zatímco u dovozů z Ukrajiny žádné


text: podbízení neexistovalo.(130) Vzhledem k podbízení dovozů z ČLR a z Kazachstánu cenám výrobního odvětví Společenství se má za to, že tyto dumpingové dovozy vykonávaly tlak na snížení cen, zabraňovaly výrobnímu odvětví Společenství zvyšovat prodejní ceny na úroveň, která by byla nezbytná, aby vznikl udržitelný zisk. Proto existuje jasný příčinný vztah mezi těmito dovozy a újmou výrobního odvětví Společenství. Na druhou stranu, vzhledem k neexistenci podbízení dovozů z Ukrajiny a skutečnosti, že rozpětí újmy pro Ukrajinu je nižší než minimální (viz 168. a 169. bod odůvodnění), má se za to, že neexistuje žádný příčinný vztah mezi dovozy z Ukrajiny a újmou výrobního odvětví Společenství.3. Účinek ostatních faktorůa) Vývozy výrobního odvětví Společenství(131) Jak je vidět z níže uvedené tabulky, objem vývozů poklesl v posuzovaném období o 40 %. Jednotková cena těchto prodejů zůstala poměrně stabilní s výjimkou cen v roce 2004.[pic](132) Je však třeba poznamenat, že úroveň vývozů není významná ve srovnání s celkovým prodejem výrobního odvětví Společenství a představuje jen přibližně 3 až 7 % celkových prodejů v posuzovaném období. Má se proto za to, že vývozní činnosti nemohly žádným způsobem přispět k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství.b) Dovozy ze třetích zemí(133) Analýza dovozů ze třetích zemí je založena na údajích z Eurostatu. U řady zemí bylo možno porovnat tyto údaje s ověřenými informacemi poskytnutými zúčastněnými stranami, které potvrdily spolehlivost údajů Eurostatu.(134) Celkové dovozy ze všech ostatních zemí, než jsou dotčené země, v posuzovaném období poklesly přibližně o 6 %, tj. z přibližně 377 000 tun v roce 2002 na přibližně 354 000 tun v období šetření. Odpovídající podíl na trhu se snížil z přibližně 45 % na přibližně 39 %. Hlavními zdroji dovozů ze třetích zemí jsou Norsko, Indie, Jižní Afrika a Brazílie.[pic](135) Dovozy z Norska se snížily přibližně o 11 % a podíl těchto dovozů na trhu v posuzovaném období klesl o 4,9 procentních bodů (období šetření = 21,9 %). Celkově byla v posuzovaném období průměrná cena dovozů z Norska vyšší než cena výrobního odvětví Společenství. Vzhledem k tomu, že ceny dovozů s nízkým obsahem uhlíku z Norska se mohou do určité míry podbízet cenám výrobního odvětví Společenství na základě toho, že výrobek této kvality představuje malou část (zhruba 5 %) celkové výroby výrobního odvětví Společenství, a vzhledem k neexistenci celkového podbízení a k poklesu jak objemu dovozů, tak podílu na trhu, má se za to, že dovozy z Norska nepřispěly k podstatné újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství.[pic](136) Dovozy z Indie se zvýšily o více než 300 % a podíl těchto dovozů na trhu v posuzovaném období se zvýšil o 7,3 procentních bodů (období šetření = 9,7 %). Průměrná cena dovozů z Indie byla zároveň o něco vyšší než ceny výrobního odvětví Společenství (tj. žádné podbízení). Vzhledem k neexistenci podbízení u dovozů z Indie se má za to, že neexistuje jasný důkaz, že dovozy z Indie přispěly k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství.[pic](137) Dovozy z Jižní Afriky se snížily přibližně o 38 % a podíl těchto dovozů na trhu v posuzovaném období klesl o 2,5 procentní


text: body (období šetření = 3,2 %). Průměrná cena dovozů z Jižní Afriky byla nižší než cena výrobního odvětví Společenství a byla podobná ceně dotčených zemí. Má se proto za to, že dovozy z Jižní Afriky mohly přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství. Vzhledem k výraznému celkovému poklesu dovozů z Jižní Afriky a k jejich malému podílu na trhu se však má za to, že nejsou dostatečné, aby porušily příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, a dumpingovými dovozy z ČLR a z Kazachstánu.[pic](138) Dovozy z ostatních třetích zemí, včetně Brazílie, se snížily přibližně o 59 % a podíl těchto dovozů na trhu v posuzovaném období poklesl přibližně o 6,4 procentních bodů (období šetření = 3,8 %). Zároveň byla průměrná cena dovozů z ostatních třetích zemí vyšší než cena výrobního odvětví Společenství (tj. žádné podbízení). Vzhledem k neexistenci podbízení u těchto dovozů a k jejich klesajícímu trendu se má za to, že nepřispěly k podstatné újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství.[pic]c) Konkurence dalšího výrobce ve Společenství(139) Jak bylo uvedeno výše v 91. bodě odůvodnění, jeden výrobce ve Společenství nespolupracoval při šetření. Na základě informací poskytnutých v průběhu šetření od spolupracujících výrobců ve Společenství se odhaduje, že objem jeho prodejů ve Společenství je přibližně 30 000 tun v průběhu posuzovaného období. Odpovídající podíl na trhu byl v průběhu posuzovaného období podobně stabilní a dosahoval přibližně 3 %. Další výrobce ve Společenství tedy nedosáhl objemů prodeje a podílu na trhu na úkor výrobního odvětví Společenství. Co se týče cen tohoto výrobce ve Společenství, nebyla k dispozici žádná informace.[pic](140) Na základě výše uvedeného a v důsledku neexistence informace o opaku se došlo k závěru, že další výrobce ve Společenství nepřispěl k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství.d) Výrobní náklady (suroviny)(141) Hlavními položkami v celkových výrobních nákladech jsou suroviny (přibližně 45–55 %) a elektrická energie (přibližně 20–30 %). Přímá práce představuje přibližně 5 % nákladů. Výrobní náklady výrobního odvětví Společenství se mezi rokem 2002 a obdobím šetření zvýšily o 12 %.[pic](142) Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, lze přičíst zvýšení výrobních nákladů. Co se týče nákladů na suroviny, vzhledem k tomu, že suroviny jsou obvykle komoditami, s nimiž se v zásadě obchoduje na mezinárodním trhu, má se za to, že zvýšení cen ovlivnilo všechny výrobce SiMn, kteří by za běžných okolností byli nuceni obecně zvýšit své prodejní ceny. Újma tedy nebyla způsobena všeobecným zvýšením cen surovin jako takovým, ale skutečností, že v důsledku dumpingových dovozů, které se podbízely cenám výrobního odvětví Společenství, nebylo výrobní odvětví Společenství schopno prodávat na úrovni, která by mu umožnila zrealizovat dostatečné ziskové rozpětí. Co se týče nákladů práce, jak bylo uvedeno výše ve 115. bodě odůvodnění, údaje týkající se produktivity ukazují, že výrobnímu odvětví Společenství se obecně podařilo vykompenzovat zvýšení nákladů zvýšením výkonnosti a produktivity. Některé zúčastněné strany uváděly náklady na elektrickou energii jako hlavní důvod, proč výrobní odvětví Společenství utrpělo újmu. V tomto ohledu bylo zjištěno, že ceny elektrické energie pro průmyslové odběratele v zemích, kde sídlí výrobní odvětví


text: Společenství, byly ve shodě s cenami na jiných velkých trzích ve světě, a nemohou tak být považovány za zdroj újmy, kterou si způsobilo výrobní odvětví Společenství samo. Náklady na elektrickou energii mohly mít určitý vliv na celkovou výkonnost, ale pouze v případě jednoho výrobce ve Společenství, který měl nedostatečné dodávky elektrické energie způsobené výrazným zvýšením cen elektrické energie, a s tím spojené spory s dodavatelem elektrické energie. Došlo se k závěru, že zvýšení výrobních nákladů celkově nepřispělo k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství.e) Újma, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo(143) Vzhledem k tomu, že investice jednoho výrobce ve Společenství se mezi roky 2004 a 2005 výrazně zvýšila (viz 121. bod odůvodnění), bylo šetřeno, zda si újmu nezpůsobil sám. Tato investice měla přímý dopad na výrobní náklady a tím i na ziskovost výrobního odvětví Společenství. Analýza však ukázala, že v důsledku omezeného významu této investice v celkových výrobních nákladech byl dopad na ziskovost okrajový. Došlo se proto k závěru, že investice jednoho výrobce ve Společenství mohla přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, avšak nikoli natolik, aby porušila příčinné souvislosti.f) Pokles trhu se silikomanganem v důsledku cyklu ve výrobě oceli(144) Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles poptávky po oceli a následný pokles poptávky po SiMn, k němuž došlo ve druhé polovině roku 2004 a v první polovině roku 2005, následující po bezpříkladném zvýšení poptávky popsaném v 89. bodě odůvodnění, přispěl ke špatnému stavu výrobního odvětví Společenství. Šetření však ukázalo, že za celé posuzované období stoupla spotřeba Společenství celkově o 9 %. S ohledem na tuto skutečnost se tento argument zamítá.4. Závěry o příčinných souvislostech(145) Časová shoda mezi nárůstem dumpingových dovozů z ČLR a z Kazachstánu, zvýšením podílu na trhu a zjištěným cenovým podbízením na jedné straně a zhoršením situace výrobního odvětví Společenství na druhé straně vede k závěru, že dumpingové dovozy způsobily podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.(146) Byly analyzovány i další faktory, ale bylo zjištěno, že nejsou určujícím důvodem utrpěné újmy. Pokud jde o Ukrajinu, která představuje podíl na trhu ve výši 23 %, vzhledem k tomu, že celkově neexistuje žádné podbízení, má se za to, že dovozy nepřispěly k újmě výrobního odvětví Společenství. Dovozy z Jižní Afriky mohly přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, ale díky jejich malému podílu na trhu a klesajícím objemům nejsou schopny porušit příčinnou souvislost existující u dovozů z ČLR a z Kazachstánu. Vzhledem k neexistenci podbízení, objemům dovozu a trendům není ani důkaz, že by dovozy z Indie nebo z jiné třetí země (včetně Brazílie) přispěly k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství. Investice výrobce ve Společenství mohla přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, ovšem v důsledku omezeného významu této investice ne natolik, aby porušila příčinnou souvislost. Navíc žádný jiný známý faktor, tj. vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství, konkurence dalšího výrobce ve Společenství, zvýšení výrobních nákladů nebo tržní cyklus oceli, nepřispěl k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství.(147) Na základě výše uvedené analýzy, která správně odlišila a oddělila účinky všech


text: známých faktorů, které mají vliv na situaci výrobního odvětví Společenství, od škodlivých účinků dumpingových dovozů, byl přijat závěr, že dovozy z ČLR a z Kazachstánu způsobily podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.F. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ(148) Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinném vztahu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Společenství přijmout v tomto konkrétním případě opatření. Za tímto účelem a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvažovala Komise možný vliv opatření na všechny zúčastněné strany a také důsledky nepřijetí opatření.1. Zájem výrobního odvětví Společenství(149) Ve světle výše uvedených skutečností by byla uložena opatření na dovozy z ČLR a z Kazachstánu. Očekává se však, že uložení těchto opatření by vedlo ke zvýšení cen SiMn z těchto zemí a poskytlo by výrobnímu odvětví Společenství možnost zlepšit svou situaci pomocí vyšších cen a případně prostřednictvím větších objemů prodeje a většího podílu na trhu. Při neexistenci opatření se očekává, že dovozy z ČLR a z Kazachstánu budou pokračovat za nízké ceny a že výrobní odvětví Společenství nebude mít možnost zlepšit svou situaci.(150) Co se týče výrobku s nízkým obsahem uhlíku, ten představuje pouze 5 % výroby výrobního odvětví Společenství a dováží se zejména z Norska, ale i z ČLR. Zatímco se má za to, že pokud by byla uložena opatření, objemy přicházející v současné době z ČLR by mohly být do určité míry nahrazeny dovozy z Norska, opatření by poskytla výrobnímu odvětví Společenství příležitost zvýšit vlastní výrobu a prodej výrobku s nízkým obsahem uhlíku, aby byla uspokojena poptávka.2. Zájem dalších výrobců ve Společenství(151) Ve Společenství existuje pouze jeden další výrobce kromě výrobního odvětví Společenství. Vzhledem k tomu, že tento výrobce nespolupracoval, a nejsou tedy k dispozici přesné údaje o jeho činnosti, odhaduje se na základě informací spolupracujících výrobců ve Společenství, že výroba tohoto výrobce představuje přibližně 10–15 % výroby výrobního odvětví Společenství. Budou-li uložena antidumpingová opatření, dá se očekávat tentýž vývoj, který je uveden ve 149. a 150. bodě odůvodnění pro výrobní odvětví Společenství, i u tohoto dalšího výrobce ve Společenství.3. Zájmy dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení(152) V řízení spolupracovali dva nezávislí dovozci dotčeného výrobku tak, že vyplnili a odevzdali dotazníky.(153) Tito dovozci vyjádřili v případě uložení opatření znepokojení týkající se i) negativního dopadu na situaci dodávek ve Společenství vzhledem k tomu, že celková výrobní kapacita ve Společenství dosahuje přibližně pouze jedné třetiny spotřeby, a ii) nepříznivého účinku, který by jakékoli opatření mělo na náklady na dotčený výrobek, který, jako základní surovina pro výrobu oceli, by ovlivnil celkovou výrobu oceli ve Společenství.(154) Co se týče situace dodávek ve Společenství, je pravda, že spotřeba je přibližně třikrát vyšší než současná výrobní kapacita ve Společenství a že výrobní odvětví Společenství dodávalo v období šetření pouze přibližně 25 % poptávky ve Společenství. Výrobní odvětví Společenství však pracovalo v období šetření s přibližně 70% využitím kapacit a v posuzovaném období se 70–80% využitím kapacit. Je proto schopno výrazně zvýšit svou stávající výrobu. Vzhledem k poměrně omezeným objemům dovozu,


text: které budou předmětem opatření (jak je uvedeno ve 149. a 150. bodě odůvodnění výše), a vzhledem k tomu, že možné omezení dovozu z dotčených zemí by mohlo být vyváženo vývozy z ostatních zemí, má se za to, že uložení cel by nemělo mít nepřiměřený dopad na dostupnost dodávek pro dovozce. Kromě dodávek od výrobců ve Společenství a ze zemí dotčených šetřením je trh Společenství zásobován rovněž téměř ze 40 % spotřeby dovozy z ostatních zemí, zejména z Norska, Indie, Jižní Afriky a Brazílie. Tyto země v minulosti dodávaly do Společenství souhrnně vyšší množství.(155) Uznává se, že pokud by byla zavedena opatření, mohlo by nastat krátké přerušení v důsledku možných zpoždění při zvyšování výroby ve Společenství a případně u některých uživatelů při zařizování nových nebo alternativních dodávek.(156) Co se týče dovozců, i kdyby chtělo výrobní odvětví Společenství zvýšit svou výrobu, prodej a podíl na trhu ve Společenství, vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství může zásobovat pouze přibližně 30 % trhu a že spotřeba ve Společenství roste, stále bude potřeba značné dovozní činnosti. Přestože se uznává, že dovozci mají obvykle poměrně malé ziskové rozpětí a že krátkodobé přerušení, které by bylo důsledkem toho, že uživatelé by se snažili zařídit si nové nebo alternativní dodávky, by mohlo negativně ovlivnit jejich rozpětí, má se za to, že dovozci jsou schopni zachovat si svá rozpětí tím, že zvýšené náklady přenesou na uživatele.4. Zájem uživatelů(157) Deset uživatelů dotčeného výrobku v odvětví výroby kovů spolupracovalo v řízení tak, že vyplnili a odevzdali dotazníky nebo předložili návrhy. Návrh poslala i European Confederation of Iron and Steel Industries (EUROFER – Evropská federace průmyslu železa a oceli).(158) Uživatelé vyjadřovali, stejně jako dovozci, podobné obavy týkající se dostatečného zásobování a zvýšených nákladů pro konečné uživatele, jak je uvedeno ve 153. bodě odůvodnění výše. Z důvodů uvedených ve 154. bodě odůvodnění se má za to, že uložení opatření by nemělo ve střednědobém výhledu vážný škodlivý účinek na situaci dodávek ve Společenství.(159) Přímý účinek zvýšení ceny SiMn na výrobní náklady při výrobě oceli by byl omezený, neboť SiMn představuje nejvýše 1 % výrobních nákladů uhlíkové oceli a ještě méně v případě nerezové oceli. Na základě informací poskytnutých průmyslovým sdružením uživatelů (EUROFER) a týkajících se celkových ročních nákladů na používání SiMn se odhaduje, že účinkem byť i významného zvýšení ceny veškerého SiMn o 20 % by snížilo ziskovost výrobců oceli (kteří v současné době dosahují úrovně zisku 10–40 %) pouze přibližně o 0,2 %. Vzhledem k tomu, že úroveň opatření by byla výrazně nižší a opatření by měla dopad pouze na nejvýše 10 % spotřeby Společenství (v případě, že by žádné dovozy, na něž se vztahují opatření, nebyly nahrazeny dovozy jiného původu), účinek jakýchkoli možných opatření na ziskovost ocelářského průmyslu by byl velmi omezený.(160) Objevilo se tvrzení, že trh se SiMn je globální, a že globální poptávka se zvyšuje tak, jak se zvyšuje poptávka po oceli. Je-li poptávka vyšší než nabídka, může to vést k výraznému zvýšení cen, jak tomu bylo v roce 2004. Dojde-li k dočasnému přerušení dodávek a poptávky ve Společenství,


text: jak bylo popsáno ve 155. bodě odůvodnění, mohlo by to vést v krátkodobé perspektivě ke zvýšení cen nad úroveň jakýchkoli zavedených cel. Vzhledem ke skutečnosti, že trh se SiMn je globální, má se však za to, že úroveň cen ve Společenství je stanovena na základě souhry celosvětové nabídky a poptávky a že ceny Společenství nevybočí na delší dobu nijak výrazně ze světových cen v důsledku významných dovozů jiného původu, které na trhu existují. Kromě toho výrobci oceli, kteří mají v současné době uspokojivou úroveň zisku (10–40 %), budou mít v každém případě možnost přenést účinek jakéhokoli zvýšení cen dotčeného výrobku, které bude omezené díky poměrně malému významu SiMn pro celkové náklady na výrobu oceli.(161) Uživatelé rovněž pochybovali o účinnosti ukládaných opatření a tvrdili, že uložení a odstranění předchozích opatření mělo malý účinek na ziskovost výrobního odvětví Společenství. V tomto ohledu, přestože účelem zavedení antidumpingových opatření je obnovení spravedlivých tržních podmínek s cílem poskytnout výrobnímu odvětví Společenství, které utrpělo podstatnou újmu kvůli dumpingu, příležitost zotavit se, nemůže být skutečnost, že k takovému zotavení v minulosti možná nedošlo, důvodem proti zvažování vhodnosti uložení antidumpingových opatření tam, kde je to nyní oprávněné.(162) Někteří uživatelé zdůrazňovali, že v uplynulých přibližně 10 letech utrpěl ocelářský průmysl ve Společenství újmu v důsledku zvýšení nákladů v souvislosti s antidumpingovými opatřeními, která byla zavedena na řadu surovin používaných výhradně nebo většinou při výrobě oceli. Zdůraznili rovněž, že kromě stávajícího řízení proběhla řada jiných řízení, která jsou v současné době otevřená a týkala se surovin používaných při výrobě oceli. Tvrdili, že celkovým důsledkem bylo postavení výrobců oceli ve Společenství do mezinárodně nevýhodné pozice. Co se týče předchozích opatření, je třeba poznamenat, že doba platnosti většiny předchozích opatření již uplynula. Co se týče kumulativního účinku opatření na řadu surovin, je třeba mít na paměti, že účelem antidumpingových opatření je odstranění dopadu pokřivených tržních podmínek vyplývajících z existence dumpingových dovozů. Jako takový by neměl mít účinek antidumpingových opatření, i když jsou zavedena na řadu surovin, a postihují tak totéž výrobní odvětví, deformující účinek. V každém případě by byl dopad uložení jakýchkoli opatření na ocelářský průmysl v tomto případě zanedbatelný, jak bylo vysvětleno výše ve 159. bodě odůvodnění.(163) Po zveřejnění EUROFER znovu zopakoval své tvrzení, že uložení opatření by nebylo v obecném zájmu Společenství, neboť opatření by vedla ke zvýšení nákladů pro uživatele a měla by malý vliv na zlepšení situace výrobního odvětví Společenství. V tomto ohledu nebyly poskytnuty žádné nové informace, a proto se výše uvedená argumentace (157.–162. bod odůvodnění) potvrzuje a na tomto základě se má za to, že jakýkoli dopad uložení antidumpingového cla na finanční situaci uživatelů je celkově pravděpodobně zanedbatelný.5. Závěr o zájmu Společenství(164) Závěrem lze uvést, že se očekává, že uložení opatření na dovozy z ČLR a z Kazachstánu by mělo poskytnout, bez ohledu na dostupnost omezeného a klesajícího množství SiMn na trhu z ostatních zemí (tj. Jižní Afriky a Norska v případě SiMn s nízkým obsahem uhlíku) a od ostatních dodavatelů, kteří nejsou předmětem opatření, za ceny podobné cenám ČLR a Kazachstánu před zavedením jakýchkoli cel,


text: příležitost výrobnímu odvětví Společenství, stejně jako dalšímu výrobci ve Společenství, zlepšit svou situaci prostřednictvím větších objemů prodeje, vyšších prodejních cen a většího podílu na trhu. I když může dojít k některým negativním účinkům, jako je zvýšení nákladů pro uživatele vyplývající z možné potřeby zařídit si nové nebo alternativní dodávky, má se za to, že celkový účinek uložení opatření na ČLR a na Kazachstán bude pro uživatele zanedbatelný. Ve světle výše uvedených skutečností se došlo k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k tomu, aby opatření nebyla v tomto případě uložena, a že použití těchto opatření je v zájmu Společenství.G. KONEČNÁ OPATŘENÍOdhadovaná úroveň odstranění újmy(165) Úroveň jakýchkoli antidumpingových opatření musí být dostatečná na to, aby odstranila újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se uvažovalo, že opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství, aby realizovalo zisk před zdaněním, kterého by bylo možné dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dumpingových dovozů.(166) Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že ziskové rozpětí 8 % z obratu lze brát jako přiměřenou úroveň, které by pravděpodobně mohlo dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. To bylo prošetřeno a bylo zjištěno, že uváděné ziskové rozpětí by vyústilo v obnovení kapitálové investice v relativně krátké době. Šetření kromě toho prokázalo, že samo výrobní odvětví Společenství obecně podcenilo své kapitálové investice v dlouhodobé perspektivě. Na tomto základě se má za to, že ziskové rozpětí 5 %, které je v souladu s rozpětím použitým při šetření, které vedlo k předchozím antidumpingovým opatřením, je přiměřenou úrovní, u níž lze očekávat, že by jí výrobní odvětví Společenství mohlo dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.(167) Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny podle typu výrobku, jak bylo stanoveno pro výpočet cenového podbízení, a újmu nepůsobící ceny obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Cena nepůsobící újmu byla stanovena úpravou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství tak, aby odrážela výše uvedené ziskové rozpětí. Případné rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly následně vyjádřeny jako procentní podíl celkové dovozní hodnoty CIF. Vzhledem k tomu, že nebyl přiznán status tržního hospodářství ani individuální zacházení žádnému ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců, bylo vypočteno celostátní rozpětí újmy pro celou ČLR na základě cen z Comext.(168) Výše uvedené srovnání cen ukázalo následující rozpětí újmy:Ukrajina: všechny společnosti | 1,6 % |OJSC Kazchrome | 7,3 % |ČLR | 8,2 % |(169) Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo na dovozy SiMn pocházejícího z Kazachstánu a z ČLR ve výši nižší hodnoty z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy v souladu s pravidlem nižšího cla. V souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení vzhledem k tomu, že rozpětí újmy pro Ukrajinu je pod úrovní de minimis , mělo by být šetření vůči této zemi zastaveno.(170) V důsledku toho a z důvodů již uvedených ve 165. až 169. bodě odůvodnění


text: by měla být antidumpingová cla stanovena takto:Země | Společnost | Celní sazba |Kazachstán | Všechny společnosti | 6,5 % |ČLR | Všechny společnosti | 8,2 % |H. ZÁVAZKY(171) Po zveřejnění hlavních skutečností, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových cel, nabídl vyvážející výrobce v Kazachstánu cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek vykazoval v uplynulých letech značnou pohyblivost cen, a není proto vhodný pro závazek o pevné ceně. Aby se překonal tento problém, vyvážející výrobce nabídl indexaci minimální dovozní ceny podle ceny hlavní suroviny, konkrétně manganové rudy. Kolísání ceny dotčeného výrobku však nelze vysvětlit kolísáním ceny hlavní suroviny, a proto není možné indexovat minimální dovozní cenu podle ceny suroviny. Jako alternativní přístup nabídl vyvážející výrobce rovněž indexaci minimální dovozní ceny na základě vlastních výrobních nákladů, jak vykazují jeho auditované účty. Tento přístup však nelze přijmout, neboť vývoj jeho nákladů neodpovídá nutně vývoji jeho cen. Kromě toho je takový závazek považován za neproveditelný, neboť by pro Komisi bylo velmi obtížné neustále sledovat vývoj nákladů. Na základě výše uvedených skutečností se došlo k závěru, že závazek nabízený vývozcem nemůže být přijat,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Na dovoz silikomanganu (včetně ferosilikomanganu) kódů KN 7202 30 00 a ex 8111 00 11 (kód TARIC 8111 00 11 10) pocházejícího z Čínské lidové republiky a z Kazachstánu se tímto ukládá konečné antidumpingové clo.2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky uvedené v odstavci 1 a vyrobené společnostmi uvedenými níže stanoví takto:Země | Výrobce | Celní sazba |Kazachstán | Všechny společnosti | 6,5 % |ČLR | Všechny společnosti | 8,2 % |3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.Článek 2Řízení týkající se dovozů silikomanganu pocházejícího z Ukrajiny se tímto zastavuje.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. C 214, 6.9.2006, s. 14.[3] Úř. věst. L 62, 3.3.1998, s. 1.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 29.6.2017
 COM(2017) 344 final
 2017/0144(COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 kterým se zřizuje centralizovaný systém pro zjišťování členských států, jež mají informace o odsouzeních státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti, za účelem doplnění a podpory Evropského informačního systému rejstříků trestů (systém ECRIS-TCN) a mění nařízení (EU) č. 1077/2011
 {SWD(2017) 248 final}
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 ·Odůvodnění a cíle návrhu
 Evropský informační systém rejstříků trestů (ECRIS – European Criminal Records Information System) zřízený rámcovým rozhodnutím 2009/315/SVV a rozhodnutím Rady 2009/316/SVV
 1
 zajišťuje elektronickou výměnu informací z rejstříku trestů mezi členskými státy na základě decentralizovaného systému. Systém ECRIS je v činnosti od dubna 2012 a umožňuje orgánům členských států, které vedou rejstříky trestů, získat úplné informace o předchozích odsouzeních občana EU z členského státu, jehož je státním příslušníkem.
 Ačkoli je již nyní prostřednictvím ECRIS možné provádět výměnu informací o odsouzeních státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti (dále jen: „TCN“ – third country nationals)
 2
 , neexistuje žádný postup či mechanismus, jak tuto výměnu účinně provádět. Jak vyplývá ze statistické zprávy Komise o používání systému ECRIS
 3
 , která byla přijata ve stejný den jako tento návrh, členské státy se zdráhají používat současný systém v případě státních příslušníků třetích zemí. Jedním z důvodů, proč se tento systém používá ve vztahu ke státním příslušníkům třetích zemí v tak malém rozsahu, je skutečnost, že členské státy, které chtějí obdržet takové informace, musí zaslat „plošné“ žádosti všem členským státům, včetně členských států (a těch je většina), které požadované informace nemají. Administrativní zátěž způsobená nutností odpovědět na „plošné“ žádosti byla určena jako nejnákladnější prvek (odhadnutý na 78 milionů EUR) celkového fungování ECRIS, pokud by členské státy soustavně zasílaly takové žádosti. Jelikož systém ERIC je v praxi ve vztahu k státním příslušníkům třetích zemí neefektivní, členské státy se často spoléhají pouze na informace uchovávané v jejich vlastních vnitrostátních rejstřících trestů. Úplné informace o trestní minulosti odsouzených státních příslušníků třetích zemí tedy nejsou vždy k dispozici pro soudy, orgány pro vymáhání práva a jiné oprávněné orgány.
 Evropská rada a Rada ministrů pro spravedlnost a vnitřní věci několikrát opakovaně zdůraznily, že je důležité zlepšit stávající systém ECRIS. Zlepšení existujícího systému ECRIS ve vztahu k státním příslušníkům třetích zemí je součástí souboru koordinovaných opatření vyjádřených v Evropském programu pro bezpečnost
 4
 .
 Za tímto účelem Komise dne 19. ledna 2016 navrhla směrnici (COM(2016) 07 final), jejímž cílem je změnit rámcové rozhodnutí Rady 2009/315/SVV, pokud jde o systém ECRIS a výměnu informací o státních příslušnících třetích zemí a osobách bez státní příslušnosti (TCN), a nahradit rozhodnutí Rady 2009/316/SVV
 5
 . Vývoj však od té doby ukázal, že je potřebné další opatření v podobě doplňujícího legislativního návrhu na zřízení centralizovaného systému pro zpracovávání informací o totožnosti státních příslušníků třetích zemi. Tento centralizovaný systém umožní orgánům členského státu zjistit, které další členské státy mají záznam v rejstříku trestů o dotčeném státním příslušníkovi třetí země, aby potom mohly použít existující systém ECRIS k tomu, že budou žádosti o informace týkající se odsouzení


text:
adresovat pouze těmto členským státům. Tento vývoj lze shrnout následujícím způsobem.
 Za prvé, další hrozné teroristické útoky v evropských městech vedly k tomu, že otázky bezpečnosti se stávají ještě důležitější. Politický postoj k systematickému používání otisků prstů pro bezpečné zjištění totožnosti a obecně přístup k výměně údajů a bezpečnosti se změnil
 6
 a zaměřuje se na efektivnost, účinnost a potřebu využít synergie mezi různými evropskými systémy pro výměnu informací. Vytvoření centralizovaného systému ECRIS-TCN, který obsahuje jak otisky prstů, tak i jiné informace o totožnosti, může podpořit tento přístup, protože by umožnil vytvořit sdílenou službu pro porovnávání biometrických údajů a společné úložiště údajů o totožnosti zajišťující interoperabilitu informačních systémů, pokud o tom v budoucnosti zákonodárci rozhodnou. Decentralizované řešení by nevytvořilo stejné příležitosti pro budoucí synergie.
 Za druhé, sdělení „Silnější a inteligentnější informační systémy pro ochranu hranic a bezpečnost“
 7
 obsahuje konkrétní a praktická doporučení pro další rozvoj existujících nástrojů, ale také konkrétní návrhy a nápady na nové formy interoperability. Komise vyzývá k vyšší efektivnosti a interoperabilitě existujících evropských databází a elektronických systémů pro výměnu informací, včetně systému ECRIS-TCN. Práci prováděnou v návaznosti na sdělení vedla expertní skupina na vysoké úrovni pro interoperabilitu
 8
 a zde navržený systém ECRIS-TCN je jedním ze systémů, které jsou součástí této iniciativy v oblasti interoperability. Tato interoperabilita by nebyla možná, pokud by se sledovalo decentralizované řešení navržené v lednu 2016.
 Za třetí, v průběhu roku 2016 se vyjasnilo, že decentralizovaný systém navržený v lednu 2016 vykazuje technické problémy, zejména pokud jde o decentralizovanou výměnu pseudonymizovaných otisků prstů. Tyto technické problémy by centralizovaný systém neměl vzhledem k tomu, že otisky prstů by se shromažďovaly pouze v jedné databázi pod vedením Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „eu-LISA“) a dohled nad ní by vykonával evropský inspektor ochrany údajů.
 Přijetí nového nařízení o systému ECRIS-TCN s cílem lépe chránit bezpečnost našich občanů je jedním z legislativních priorit zahrnutých do společného prohlášení Komise, Rady a Evropského parlamentu o legislativních prioritách EU na rok 2017, které se zvlášť zmiňuje o systému ECRIS.
 ·Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Tento návrh doplňuje návrh směrnice, kterou se mění rámcové rozhodnutí o systému ECRIS a zrušuje rámcové rozhodnutí Rady o systému ECRIS, který předložila Komise v roce 2016. Doplňující návrh se zaměřuje na vytvoření a řízení ústředního systému ECRIS-TCN, zatímco návrh z roku 2016 upravuje decentralizovanou výměnu informací o odsouzeních státních příslušníků třetích zemí, která by se měla uskutečňovat poté, až se prostřednictvím systému ECRIS-TCN zjistí, který členský stát má informace o odsouzeních. Jakmile normotvůrci přijmou oba návrhy, budou dva oddělené právní nástroje upravující jak systém ECRIS, tak i systém ECRIS-TCN: směrnice, kterou se mění rámcové rozhodnutí 2009/315/SVV a rozhodnutí Rady 2009/316/SVV o systému ECRIS, a nařízení o systému ECRIS-TCN, kterým se zřizuje centralizovaný systém ECRIS-TCN.
 Tento návrh je rovněž v souladu s návrhem Komise o agentuře eu-LISA, kterým se zrušuje současné nařízení o této agentuře navržené ve stejný den jako tento návrh, protože řízením systému ECRIS-TCN bude pověřena agentura eu-LISA. Oba


text:
návrhy obsahují příslušná ustanovení týkající se úkolů agentury eu-LISA v oblasti systému ECRIS-TCN. V závislosti na tom, jak rychle spoluzákonodárci přijmou oba návrhy, bude se muset zajistit soulad mezi oběma zněními, pokud jde o úkoly agentury eu-LISA.
 Cílem tohoto návrhu je doplnit návrh směrnice z ledna 2016, který předložila Komise, vytvořením centralizovaného systému za účelem účinného zjištění, které členské státy mají informace o odsouzeních státních příslušníků třetích zemí. Navržený systém hledání shody („hit/no hit“ – vyhledávání shod položek na základě systému výskytu shody / bez výskytu shody) založený na alfanumerických údajích a otiscích prstů státních příslušníků třetích zemí odsouzených v členských státech umožní členským státům rychle zjistit ostatní členské státy, které odsoudily daného státního příslušníka třetí země. Žádající členský stát by měl potom požádat zjištěné členské státy, aby poskytly faktické informace o odsouzení prostřednictvím existujícího systému ERIC zdokonaleného podle návrhu z ledna 2016.
 Potřebné změny rámcového rozhodnutí 2009/315, které umožňují výměnu těchto informací o státních příslušnících třetích zemí prostřednictvím systému ECRIS, jsou už zahrnuty do návrhu Komise z ledna 2016. To znamená, že oba návrhy se vzájemně doplňují: zatímco tento návrh je zaměřen na zřízení nového centralizovaného systému, návrh z roku 2016 na změny rámcového rozhodnutí z roku 2009 se soustřeďuje na zajištění, aby se výměna úplných informací z rejstříku trestů mohla provádět pro státní příslušníky třetích zemí stejně jako pro státní příslušníky EU. Na technické úrovni bude software rozhraní pro používání ústředního systému ECRIS-TCN plně začleněn do existujícího referenčního provedení ECRIS, aby uživatelé systému používali pouze jeden počítačový program pro propojení obou systémů s ústředním systémem ECRIS-TCN a s orgány, které vedou rejstřík trestů v jiných členských státech. Software referenčního provedení ECRIS vyvinula Komise k provedení rozhodnutí Rady 2009/316
 9
 . V současné době ho pro výměnu informací z rejstříku trestů v souladu s rámcovým rozhodnutím 2009/315 používá 24 členských států.
 Ostatní nástroje nebo databáze EU pro potírání a předcházení trestné činnosti by problém neúčinné výměny informací z rejstříku trestů o odsouzených státních příslušnících třetích zemí nevyřešily ani nezmírnily. Neexistuje jiná možnost, jak zlepšit výměnu informací prostřednictvím ECRIS o odsouzeních státních příslušníků třetích zemí v trestním řízení, např. jiným nástrojem výměny informací zmíněným v Evropském programu pro bezpečnost (jako jsou SIS II, Prüm a Eurodac), protože ty jsou vytvořeny k jiným účelům.
 ·Soulad s ostatními politikami Unie
 Rozšíření ECRIS na státní příslušníky třetích zemí je součástí Evropského programu pro bezpečnost.
 Iniciativa je také součástí nového přístupu
 10
 ke správě údajů pro ochranu hranic a bezpečnost stanoveného Komisí, v němž budou všechny centralizované informační systémy EU pro bezpečnost, ochranu hranic a řízení migrace interoperabilní, a to při plném dodržování základních práv, s cílem:
 ·umožnit souběžné vyhledávání v systémech pomocí evropského portálu pro vyhledávání v plném souladu s účelovými omezeními a přístupovými právy, aby bylo možné lépe využívat stávající informační systémy, případně také s jednoduššími pravidly pro přístup pro účely prosazování práva,
 ·zajistit, aby systémy používaly jednu sdílenou službu pro porovnávání biometrických prvků, která umožní vyhledávat v různých informačních systémech obsahujících biometrické údaje a případně ihned označí výskyt shody se souvisejícími


text:
biometrickými údaji nalezenými v jiném systému,
 ·zajistit, aby systémy sdílely společné úložiště údajů o totožnosti založené na alfanumerických údajích o totožnosti, jež umožní zjistit, zda je osoba zaregistrována v různých databázích pod různými identitami.
 Začala další jednání a práce na uplatňování tohoto přístupu, včetně toho, které z těchto prvků by se uplatnily v systému ECRIS-TCN.
 Kromě toho napomáhá výměna informací z rejstříku trestů lepšímu uplatňování rámcového rozhodnutí Rady 2008/675/SVV
 11
 , které stanoví, že soudní orgány členských států by měly během trestního řízení přihlédnout k předchozím odsouzením vyneseným vůči stejné osobě za jiné skutky v jiných členských státech, a to bez ohledu na státní příslušnost dotčené osoby.
 Jak je uvedeno ve sdělení o efektivnější návratové politice v Evropské unii (C(2017) 200 final), příslušné orgány členských států by měly zohlednit také předcházející odsouzení ve vztahu k rozhodnutím o ukončení legálního pobytu, navrácení a zamítnutí vstupu státních příslušníků třetích zemí, kteří představují hrozbu pro veřejnou politiku, veřejnou bezpečnost nebo státní bezpečnost. Záznamy založené na těchto rozhodnutích by se případně měly vkládat do Schengenského informačního systému (SIS) v souladu s článkem 24 nařízení (ES) č. 1987/2006 [návrh Komise COM(2016) 882 final] [a článek 3 návrhu Komise COM(2016) 881 final].
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 ·Právní základ
 Navrhovaným právním nástrojem je nařízení na základě čl. 82 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie. Ustanovení čl. 82 odst. 1 písm. d) je právním základem práva Unie jednat v oblasti justiční spolupráce v trestních věcech s cílem usnadňovat spolupráci mezi justičními nebo obdobnými orgány členských států v rámci trestního řízení a výkonu rozhodnutí. Navržené opatření spadá přímo do této oblasti a doplňuje existující příslušné právní předpisy EU.
 ·Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Vytvoření centralizovaného systému pro výměnu informací z rejstříku trestů o odsouzených státních příslušnících třetích zemí nelze provést na úrovni členských států. Společný systém, jehož cílem je standardizovaná, rychlá, koordinovaná a účinná výměna informací mezi členskými státy, vyžaduje koordinované kroky. Nelze toho dosáhnout jednostranně na úrovni členských států, ani dvoustranně mezi členskými státy. Jedná se o úkol, který lze ze své povahy nejlépe provést na úrovni EU.
 ·Proporcionalita
 Účinná výměna informací z rejstříků trestů představuje nástroj k boji proti přeshraniční trestné činnosti a významným způsobem přispívá k zavedení zásady vzájemného uznávání rozsudků a soudních rozhodnutí ve společném prostoru práva a bezpečnosti, kde se lidé volně pohybují, do praxe. Akce na úrovni EU je tudíž přiměřená cílům iniciativy. Navrhované změny nepřekračují rámec toho, co je nezbytné k dosažení cíle přeshraniční justiční spolupráce a vycházejí z již existujících postupů uplatňovaných v systému ECRIS pro státní příslušníky EU.
 V navržené možnosti jsou informace o totožnosti odsouzených státních příslušníků třetích zemí centralizovány v systému EU zřízeném za účelem řešení systému ECRIS-TCN, který bude vyvíjet a řídit agentura eu-LISA. Členský stát, který chce zjistit členské státy, jež mají informace z rejstříku trestů o konkrétním státním příslušníkovi třetí země, může tak učinit vyhledáváním na základě systému výskytu shody/bez výskytu shody („hit/no hit“) v ústředním systému TCN.
 Ve srovnání s návrhem Komise z roku 2016 na vytvoření decentralizovaného systému se


text:
proporcionalita navrženého řešení odlišuje, pouze pokud jde o centrální zpracovávání osobních údajů. Co se týče nediskriminace mezi státními příslušníky EU a třetích zemí, navržené řešení centralizuje údaje o totožnosti státních příslušníků třetích zemí na úrovni EU, poněvadž údaje o státních příslušnících EU se uchovávají a zpracovávají na úrovni členských států. Je to zdůvodněné a přiměřené, protože rozdíl v zacházení nevede k žádným podstatným nevýhodám pro státní příslušníky třetích zemí a cílů iniciativy by nebylo možné dosáhnout stejně dobře decentralizovaným způsobem.
 V návaznosti na zjištění neočekávaných technických problémů s výměnou pseudonymizovaných otisků prstů po přijetí návrhu Komise z roku 2016 další analýza ukázala, že provádění alternativních decentralizovaných možností je mnohem nákladnější a také složitější a zvyšuje riziko technických problémů během fáze zavádění. Ačkoli mezi centralizovanými a decentralizovanými možnostmi existují určité rozdíly, nejsou tyto rozdíly tak významné, aby zdůvodnily podstatně vyšší výdaje na vytvoření decentralizovaného řešení.
 ·Volba nástroje
 Komise předkládá návrh nařízení, neboť navrženým právním nástrojem se zřizuje ústřední systém na úrovni EU řízený evropskou agenturou eu-LISA a také mění nařízení (EU) č. 1077/2011
 12
 . Nařízení je přímo použitelné ve všech členských státech a závazné v celém rozsahu, a proto je zárukou jednotného uplatňování pravidel v celé Unii a jejich vstupu v platnost ve stejný okamžik. Zajišťuje právní jistotu zamezením rozdílným výkladům v členských státech, čím předchází právní roztříštěnosti.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 ·Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Ve zprávě o provádění rámcového rozhodnutí Rady 2009/315/SVV z roku 2016
 13
 se uvádí, že ve výměně informací z rejstříků trestů mezi členskými státy bylo dosaženo značného pokroku a že většina důležitých ustanovení se prováděla uspokojivým způsobem, zatímco některá ustanovení se neprováděla stejně. Ve zprávě se poukazuje na nedostatky čl. 7 odst. 4 rámcového rozhodnutí a na potřebu vytvořit účinný mechanismus pro výměnu informací o státních příslušnících třetích zemí.
 ·Konzultace se zúčastněnými stranami
 Byla vypracována strategie pro rozsáhlé konzultace s cílem zajistit širokou účast během celého cyklu tvorby politiky v souvislosti s návrhem Komise z roku 2016. Konzultace zahrnovaly bilaterální kontakty, setkání zúčastněných stran a odborníků a písemné příspěvky, které Komisi poskytly fundovaná a reprezentativní stanoviska. Komise se snažila získat rozsáhlou a vyváženou škálu názorů o této otázce tím, že poskytla příležitost všem příslušným subjektům (členským státům, vnitrostátním orgánům, právníkům a akademickým pracovníkům, zúčastněným stranám v oblasti základních práv a v oblasti ochrany údajů), aby vyjádřily svá stanoviska, především Agentuře Evropské unie pro základní práva (FRA), evropskému inspektoru ochrany údajů (EIOÚ) a pracovní skupině podle článku 29 sestavené z orgánů pro dohled nad ochranou údajů členských států. Další konzultace s EIOÚ a členskými státy se konala také za účelem vypracování současného návrhu. Kromě toho dne 23. března 2017 otázku posuzovala skupina odborníků Komise na trestní právo složená z akademických pracovníků a praktiků v oblasti trestního práva.
 Názory zúčastněných stran v oblasti základních práv, s nimiž se konzultace uskutečnila před návrhem Komise z ledna 2016, jsou i nadále platné. Zúčastněné strany v oblasti základních práv obecně uznaly pozitivní vliv budoucího mechanismu ECRIS-TCN z


text:
celkového hlediska soudnictví tím, že přispívá k ukládání přiměřených trestů a ochraně dětí před zneužíváním a má také kladný dopad na právní jistotu osob s čistým rejstříkem trestů. V zásadě obhajovaly zásadu decentralizovaného systému, který by podle jejich názoru znamenal menší zasahování do práva na ochranu osobních údajů ve srovnání s ústředním systémem na úrovni EU.
 Tyto zúčastněné strany také zdůraznily, že zavedení systému specifického pro státní příslušníky třetích zemí, který by s nimi zacházel odlišně než se státními příslušníky EU, je možné z hlediska zásady rovnocennosti v míře, v jaké respektuje podstatu této zásady a v jaké je objektivně zdůvodněno jako nutné a přiměřené. Musí se zde zohlednit faktory specifické pro státní příslušníky třetích zemí, jelikož vytvoření centralizovaného systému znamená určité riziko nepříznivých dopadů na jejich základní práva, které by se mělo snížit. Zúčastněné strany upozornily na záruky, jež jsou v souvislosti s migrací zapotřebí k řešení specifické situace státních příslušníků třetích zemí, na používání otisků prstů, na práva dítěte a také na práva subjektů údajů a na účinnou nápravu.
 Evropský inspektor pro ochranu údajů ve svém stanovisku č. 3/2016 k návrhu Komise ze dne 19. ledna 2016 ocenil pseudonymizaci jako vhodnou záruku k omezení zásahů do práva na soukromý život a práva na ochranu osobních údajů dotčených osob. Kladně hodnotil rovněž decentralizovaný přístup zvolený Komisí v jejím návrhu ze dne 19. ledna 2016, aniž by vyloučil centralizovanou možnost. Na setkání odborníků ve dnech 10. a 11. ledna 2017 členské státy podpořily ústřední systém obsahující údaje o totožnosti odsouzených státních příslušníků třetích zemí, odmítly však další soustřeďování údajů, jako jsou údaje o totožnosti státních příslušníků EU a začlenění údajů o odsouzeních do ústřední databáze.
 Během téhož setkání odborníků Komise rovněž uskutečnila konzultace s členskými státy o tom, jaké případné dopady na zpracovávané právní předpisy bude mít práce expertní skupiny na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu. Podle členských států by se měl důraz klást na rychlé vytvoření systému ECRIS-TCN. Ačkoli ostatní koncepce byly zajímavé a systém by se měl vytvořit, aby se zohlednila případná budoucí vzájemná propojení, členské státy potvrdily, že jeden prvek, který by ihned podpořily, je používání sdílené služby pro porovnávání biometrických údajů. Členské státy kromě toho uvedly, že možnost ukládat zobrazení obličeje by se měla vytvořit od samého začátku, aby se později mohl zavést software pro rozeznávání obličejů za účelem ještě účinnějšího zjišťování totožnosti.
 ·Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Kromě studií a údajů použitých při zpracování návrhu z roku 2016 byla v březnu 2016 objednána studie proveditelnosti / posouzení nákladů používání otisků prstů
 14
 . Doplňující studie o dopadech nákladů centralizované možnosti, včetně otisků prstů, rovněž umožnila důkladné posouzení zvoleného scénáře a také úvahy o případném používání sdíleného systému pro porovnávání biometrických prvků a budoucím zkoušení centralizovaného systému pro interoperabilitu
 15
 .
 ·Posouzení dopadů
 Komise provedla posouzení dopadů
 16
 , které je připojeno k návrhu směrnice ze dne 19. ledna 2016 (COM (2016) 7 final), který předložila Komise. K předmětnému doplňujícímu návrhu je připojena analytická zpráva, která z tohoto posouzení dopadů vychází.
 V analytické


text:
zprávě Komise hlouběji analyzuje upřednostňované řešení pro vytvoření systému ECRIS-TCN, který splňuje funkční požadavky a současně zamezuje technických potížím, pokud jde o pseudonymizované otisky prstů. Dopad tohoto řešení na náklady zavedení, správní náklady, základní práva a ochranu údajů byl analyzován s přihlédnutím k výsledkům konzultace zaměřené na zúčastněné strany a uskutečněné před přijetím návrhu směrnice v lednu 2016 a výsledkům dvou studií provedených v letech 2016 a 2017, zmíněných výše. Byly zohledněny také výsledky expertní skupiny na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu a výsledky setkání odborníků ECRIS ve dnech 10. a 11. ledna 2017. Uskutečnilo se další důkladné posouzení nákladů, zejména pokud jde o upřednostňované řešení, které se odráží ve zprávě.
 Upřednostňovaným řešením je centralizovaný systém obsahující alfanumerické údaje i otisky prstů. Tato možnost se osvědčila jako nákladově nejefektivnější a ve srovnání s jinými možnostmi technicky méně složitá a snadněji udržovatelná. Pokud jde o nediskriminaci mezi státními příslušníky EU a třetích zemí, i když tato možnost centralizuje údaje o totožnosti státních příslušníků třetích zemí na úrovni EU, zatímco údaje o státních příslušnících EU se uchovávají a zpracovávají na úrovni členských států, je zdůvodněná a přiměřená, protože rozdíl v zacházení nevede k žádným podstatným nevýhodám pro státní příslušníky třetích zemí. Zřízení centralizovaného systému poskytuje kromě toho další výhody, protože systém ECRIS-TCN se bude moci zapojit do budoucí sdílené služby pro porovnávání biometrických údajů a společného úložiště údajů o totožnosti, usnadní přímý přístup Eurojustu a Europolu [a Úřadu evropského veřejného žalobce] a vytvoří ústřední kontaktní místo u Eurojustu pro třetí státy, které žádají o informace o odsouzených státních příslušnících třetích zemí. Umožňuje rovněž vytvořit systém, který v budoucnu obstojí pro další interoperabilitu s jinými systémy na úrovni EU, pokud normotvůrci tak rozhodnou.
 Vliv na rozpočet EU a národní rozpočty bude následující: jednorázové náklady pro EU ve výši přibližně 13 002 000 EUR, pro členské státy přibližně 13 344 000 EUR (celkem přibližně 26 346 000 EUR); průběžné náklady pro EU přibližně 2 133 000 EUR; očekává se, že průběžné náklady pro členské státy se budou léty postupně zvyšovat, přičemž na počátku budou činit 6 087 000 EUR a zvýší se maximálně až na 15 387 000 EUR. To znamená, že by se celkové průběžné náklady měly léty postupně zvyšovat, a to z počátečních 8 220 000 EUR až na maximálně 17 520 000 EUR.
 Z důvodů vysvětlených výše v současné době vyhledávají členské státy státní příslušníky třetích zemí v ECRIS jen v 5 % případů. Očekává se, že přínosem navrhovaného řešení bude větší využití ECRIS. Pokud by členské státy zasílaly „plošné“ žádosti systematicky, byla by administrativní zátěž na jejich vyřizování nejnákladnějším prvkem celkového fungování ECRIS (odhadem až 78 milionů EUR); tyto náklady navrhované řešení ušetří.
 ·Základní práva
 Ustanovení čl. 6 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii uvádí, že Unie uznává práva, svobody a zásady vyhlášené v Listině základních práv.
 Mezi navrhovaná opatření patří právní ustanovení zajišťující, aby byla výměna informací o odsouzených státních příslušnících třetích zemí účinnější. Tato ustanovení jsou v souladu s příslušnými ustanoveními Listiny, včetně ochrany osobních údajů,


text:
zásady rovnosti před zákonem a obecného zákazu diskriminace.
 Navrhovanými opatřeními není dotčeno právo na soukromý a rodinný život, právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces a presumpce neviny. Navrhovanými opatřeními není dotčena ani zásada nenavracení, ochrana v případě vystěhování, vyhoštění nebo vydání a další relevantní normy a záruky ukotvené v právních předpisech EU týkajících se azylu, návratu a hranic.
 Ustanoveními nejsou dotčena základní práva, včetně práva na ochranu osobních údajů, o nic více, než co je naprosto nezbytné k dosažení cíle justiční spolupráce v trestních věcech v souladu s požadavky čl. 52 odst. 1 Listiny.
 Vytvoření centralizovaného systému obsahujícího osobní údaje na úrovni Unie vyžaduje, aby byl návrh směrnice předložený Komisí v roce 2016 doplněn legislativním aktem, který upraví zřízení systému, rozdělí povinnosti mezi členské státy a organizaci odpovědnou za vývoj a provozní řízení a obsáhne zvláštní ustanovení o ochraně údajů potřebná k doplnění už existující úpravy ochrany údajů a k zajištění náležité celkové úrovně ochrany a zabezpečení údajů. Musí být chráněna rovněž základní práva dotčených osob.
 Zvolená možnost je charakterizována zpracováváním osobních údajů jak na vnitrostátní úrovni, tak i na úrovni EU. Proto se pravidla o ochraně osobních údajů nyní platná pro současný decentralizovaný systém ECRIS na úrovni členských států musí doplnit zvláštními pravidly pro zpracovávání osobních údajů na úrovni EU. Z toho důvodu se musí zavést doplňující režim ochrany údajů – podobný režimu používanému pro jiné už existující centralizované systémy výměny informací na úrovni EU – který musí být v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 [nebo jeho následným nařízením]. Zpracovávání osobních údajů agenturou eu-LISA je už v současné době upraveno nařízením (ES) č. 45/2001.
 Pokud jde o ochranu a zabezpečení údajů, není žádný podstatný rozdíl mezi různými možnými řešeními, i když zvolená hlavní možnost vyžaduje jasná pravidla a vymezení úkolů mezi úrovní členských států a úrovní EU. Režim ochrany údajů na úrovni EU může poskytnout stejnou ochranu, jako poskytují vnitrostátní režimy pro národní databáze. Osvědčená technologie pro bezpečnostní opatření existuje a je už zavedena v řadě rozsáhlých databází EU, jako je SIS, VIS a Eurodac.
 Členské státy jsou povinny zajistit, aby byla tato ustanovení provedena a aby byla současně plně respektována základní práva a zásady stanovené v Listině, kromě jiného i co se týče jejich povinností při shromažďování a používání údajů. Členské státy musí rovněž zajistit, aby měly subjekty údajů právo na přístup k údajům tak, aby je mohly nechat opravit, a aby byly zavedeny účinné mechanismy nápravy, jež subjektům údajů umožní upozornit na nepřesné záznamy v rejstříku trestů, a to plně v souladu s normami plynoucími z práva na účinnou nápravu, i pokud jde o dostupnost právní pomoci, tlumočení a překladatelských služeb.
 Při podávání zpráv o uplatňování ustanovení Komise rovněž zhodnotí dopad navrhovaných opatření a jejich provádění na základní práva. Její posouzení bude zahrnovat hodnocení účinku na základní práva státních příslušníků třetích zemí ve srovnání s účinkem na základní práva státních příslušníků EU. Přezkum, který Komise provede, se bude zabývat především tím, zda je na základě získaných zkušeností nezbytné a přiměřené využívat otisky prstů, jiné


text:
biometrické údaje a identifikační údaje a také nástroje a metody používané k tomu, aby se zabránilo riziku falešné shody. Jakékoli návrhy na budoucí revizi systému musí zohlednit výsledky tohoto posouzení.
 Tímto návrhem nejsou dotčeny povinnosti členských států podle jejich vnitrostátního práva, včetně pravidel o zanesení odsouzení nezletilých osob a dětí do vnitrostátních rejstříků trestů. Podobně to nebrání provádění ústavního práva nebo mezinárodních dohod členských států, jimiž jsou vázány, zejména těch plynoucích z Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, jejímiž smluvními stranami jsou všechny členské státy.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Finanční krytí předpokládané pro provádění nařízení činí pro EU 13 002 000 EUR, pokud jde o jednorázové náklady. Navrhované krytí je v souladu se současným víceletým finančním rámcem a náklady budou pokryty v rámci programu Spravedlnost na období 2018–2020. Od roku 2021 se náklady budou snižovat a stabilizovat, aby pokryly činnosti údržby. Další podrobnosti jsou rozvedeny v legislativním finančním výkazu připojeném k tomuto návrhu. Komise předpokládá, že prováděním a údržbou systému ECRIS TCN bude pověřena agentura eu-LISA. Ta bude pro vykonávání činností vyžadovat doplňující lidské zdroje. Od roku 2018 bude pro fázi vývoje proveden nábor pěti smluvních zaměstnanců.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 ·Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Tři roky po zahájení činnosti systému ECRIS-TCN a potom každé čtyři roky provede Komise hodnocení jeho funkce, včetně jeho efektivnosti ve výměně informací o odsouzených státních příslušnících třetích zemí, a všech technických otázek týkajících se jeho účinnosti. V této fázi Komise rovněž přehodnotí, zda by se měl systém rozšířit o další údaje. Na základě uvedeného hodnocení Komise rozhodne o vhodných následných opatřeních.
 Zavedení nového systému bude trvale sledovat správní rada agentury eu-LISA a stávající skupina odborníků ECRIS. Tato skupina bude i nadále poskytovat fórum pro vytvoření osvědčených postupů v oblasti výměny informací z rejstříku trestů na úrovni EU, zejména týkajících se také odsouzených státních příslušníků třetích zemí.
 Komise bude definovat ukazatele sledování, jako je úroveň výměny informací z rejstříku trestů o státních příslušnících třetích zemí ve srovnání s počtem jejich odsouzení a rovněž jiné související informace. Členské státy i agentura eu-LISA budou poskytovat pravidelné statistiky, které umožní trvalé sledování vývoje systému.
 ·Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 V článku 1 se stanoví předmět nařízení.
 Ústřední systém ECRIS-TCN by měl zajistit, aby příslušné orgány rychle a účinně zjistily, v jakých jiných členských státech se uchovávají informace z rejstříku trestů o státních příslušnících třetích zemí.
 V článku 2 se vymezuje oblast působnosti nařízení. Nařízení se vztahuje na zpracovávání informací o totožnosti státních příslušníků třetích zemí, a nikoli na informace o odsouzeních, které jsou upraveny rámcovým rozhodnutím 2009/315/SVV ve znění směrnice, kterou Komise navrhla v roku 2016. Systém ECRIS-TCN by měl zpracovávat pouze informace o totožnosti těch státních příslušníků třetích zemí, na které se vztahovalo pravomocné rozhodnutí trestních soudů v rámci Evropské unie, aby se prostřednictvím Evropského informačního systém rejstříku trestů zřízeného rámcovým rozhodnutím Rady 2009/315/SVV získaly informace o takových předchozích odsouzeních.
 Článek 3 obsahuje seznam definic, které nařízení používá. I když některé definice už v příslušném acquis existují, jiné pojmy jsou zde definovány poprvé.
 Byla


text:
přidána definice „státního příslušníka třetí země“, jež objasňuje, že pro účely tohoto nařízení do této skupiny osob patří rovněž osoby bez státní příslušnosti a osoby, jejichž státní příslušnost není odsuzujícímu členskému státu známa. Tato definice by měla být stejná jako definice používaná v rámcovém rozhodnutí ve znění směrnice, kterou Komise navrhla v roce 2016.
 V souvislosti s uplatňováním tohoto nařízení se „příslušnými orgány“ rozumí ústřední orgány členských států a rovněž Eurojust a Europol [a Úřad evropského veřejného žalobce].
 17
 V článku 4 se popisuje technická architektura systému ECRIS-TCN. Používanou komunikační infrastrukturou by měly být zabezpečené transevropské služby pro telematiku mezi správními orgány (sTESTA) nebo jejich další generace. Článek rovněž vysvětluje, že software rozhraní pro nový systém bude začleněno do existujícího referenčního provedení ECRIS, aby se zabezpečilo jeho bezproblémové a pohodlné používání.
 V článku 5 se stanoví povinnost odsuzujícího členského státu pořídit v ústředním systému ECRIS-TCN datový záznam o každém odsouzeném státním příslušníkovi třetí země, a to co nejdříve po vložení odsouzení do vnitrostátního rejstříku trestů.
 Systém ECRIS-TCN by měl obsahovat pouze informace o totožnosti státních příslušníků třetích zemí odsouzených trestním soudem v Evropské unii. Tyto informace o totožnosti by měly obsahovat alfanumerické údaje, údaje o otiscích prstů v souladu s rámcovým rozhodnutím 2009/315/SVV ve znění směrnice, kterou Komise navrhla v roce 2016, a zobrazení obličeje, pokud jsou zaznamenána ve vnitrostátních databázích rejstříků trestů členských států.
 V zájmu zabezpečení maximální efektivnosti systému tento článek také zavazuje členské státy, aby v systému ECRIS-TCN pořídily „historické“ záznamy o odsouzeních státních příslušníků třetích zemí, tj. o odsouzeních vynesených před vstupem nařízení v platnost. Podle článku 25 by členské státy měly tento postup uskutečnit do 24 hodin po vstupu tohoto nařízení v platnost. Členské státy by však neměly být povinny získávat za tímto účelem informace, které už nebyly vloženy do jejich rejstříku trestů před vstupem tohoto nařízení v platnost.
 Článek 6 se zabývá používáním zobrazení obličeje. V současné době mohou být zobrazení obličeje uložená v systému ECRIS-TCN použita pouze za účelem ověření totožnosti. V budoucnosti není vyloučeno, že po vývoji softwaru pro zobrazení obličeje by se zobrazení obličeje mohla používat pro automatické porovnávání biometrických údajů, pokud budou splněny technické požadavky na něj.
 V článku 7 jsou stanovena pravidla pro používání systému ECRIS-TCN za účelem zjišťování členských států, které mají informace z rejstříku trestů, aby se prostřednictvím Evropského informačního systému rejstříku trestů zřízeného rámcovým rozhodnutím Rady 2009/315/SVV získaly informace o předcházejících odsouzeních. Účelová omezení zahrnutá do rámcového rozhodnutí změněného směrnicí navržené v roku 2016 se budou vztahovat na veškeré následné změny informací z rejstříků trestů.
 Článek stanoví povinnost členských států používat systém ECRIS-TCN ve všech případech, kdy obdrží žádost o informace týkající se předchozích odsouzení státních příslušníků třetích zemí v souladu s vnitrostátním právem, a sledovat veškeré nalezené záznamy zjištěné u členských států prostřednictvím systému ECRIS. Tato povinnost by se měla týkat žádostí o informace za účelem trestního řízení a rovněž pro jiné odpovídající účely.
 Členský stát, který chce zjistit členské státy, jež mají informace z rejstříku trestů o konkrétním státním příslušníkovi třetí země, může tak


text:
učinit vyhledáváním na základě systému výskytu shody / bez výskytu shody v ústředním systému státních příslušníků třetích zemí s použitím buď jejich alfanumerických údajů, nebo otisků prstů, v závislosti na tom, jaké údaje jsou k dispozici. V případě „výskytu shody“ se název členských států, které poskytly údaje, oznámí spolu s referenčními údaji a veškerými souvisejícími údaji o totožnosti. Členským státům to umožní využít existující systém ECRIS k ověření totožnosti dotyčných osob ještě před výměnou informací z rejstříku trestů.
 Výskyt shody zjištěný systémem ECRIS-TCN by neměl automaticky znamenat, že dotyčný státní příslušník třetí země byl ve zjištěných členských státech odsouzen, ani že zjištěné členské státy mají o něm informace z rejstříku trestů. Existence předcházejících odsouzení by měla být potvrzena pouze na základě informací obdržených z rejstříku trestů příslušných členských států.
 Článek 8 se týká doby uchovávání uložených údajů.
 Vnitrostátní předpisy o uchovávání údajů v rejstřících trestů a systémech otisků prstů se od sebe v členských státech značně liší a cílem toho návrhu není jejich harmonizace. Na údaje předávané do ústředního systému se vztahuje také ustálená zásada dodržování dob uchovávání údajů platných v odsuzujícím členském státě. Konec konců, pokud se údaje o odsouzeních uchovávají v rejstříku trestů členských států, měly by být rovněž k dispozici orgánům jiných členských států, aby je tyto mohly zohlednit. To také znamená, že během této doby by se měly uchovávat veškeré údaje týkající se odsouzené osoby, i když otisky prstů, které pocházejí z jiné databáze než rejstříku trestů, by už byly z vnitrostátní databáze otisků prstů vymazány. A naopak, i kdyby se otisky prstů nadále uchovávaly na vnitrostátní úrovni, musí být vymazány z ústředního systému, pokud jsou z vnitrostátního rejstříku trestů vymazány všechny informace o odsouzeních. Uplatňuje se zde stejný přístup bez ohledu na to, zda se jedná o odsouzení státních příslušníků třetích zemí, či odsouzení státních příslušníků EU oznamovaných členským státům státní příslušnosti podle rámcového rozhodnutí.
 Článek 9 obsahuje povinnost členských států ověřit přesnost údajů zasílaných do ústředního systému a opravit je a také změnit údaje zasílané do ústředního systému v případě jakékoli následné změny ve vnitrostátním rejstříku trestů. V takovémto případě se opět uplatňuje logika rámcového rozhodnutí pro státní příslušníky EU.
 V článku 10 se Komisi svěřují prováděcí pravomoci, aby byly zajištěny jednotné podmínky pro fungování systému ECRIS-TCN. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011
 18
 . Jako postup projednávání ve výboru byl zvolen přezkumný postup. Postup stanovený v článku 10 je doplněn článkem 34.
 V článku 11 se agentuře eu-LISA ukládá úkol vývoje a provozního řízení systému ECRIS-TCN vzhledem k jejím zkušenostem s řízením jiných rozsáhlých centralizovaných systémů v oblasti spravedlnosti a vnitřních věci. Agentuře eu-Lisa je rovněž svěřen úkol dalšího vývoje a údržby referenčního provedení ECRIS, aby se zajistilo plynulé fungování systému ECRIS-TCN a systému ECRIS jako takového. Referenčním provedením je realizován propojovací software nyní uvedený v čl. 3 odst. 1 písm. a) rozhodnutí Rady o ECRIS.
 V článku 12 se uvádějí povinnosti členských států ve vztahu k systému ECRIS-TCN. Jedině členské státy jsou nadále odpovědné za