text:
soudech, kterým musí občané
 adresovat žádost o evropský platební rozkaz. Členské státy by měly ve svém sdělení oznámit
 Komisi, jaké kategorie soudů mají pravomoc pro tento postup, např. nižší nebo vyšší soudy
 prvního stupně v těch členských státech, kde toto rozlišení existuje. V některých členských
 státech může být nezbytné uvést více než jednu kategorii soudů, pokud mezi jinými jsou za
 určité nároky zodpovědné speciální soudy (např. pracovní soudy pro nároky vyplývající
 z pracovních smluv). Byla by to také příležitost uvést, zda se obecná pravidla místní
 příslušnosti vztahují na tento postup (aniž by bylo nutné podrobné vysvětlení těchto pravidel),
 nebo zda bylo stanoveno zvláštní pravidlo, jako výhradní pravomoc soudu trvalého pobytu
 žalované strany nebo soustředění pravomoci pro jeden soud nebo omezený počet soudů.
 Komise zpřístupní tyto informace nejvhodnější formou včetně zveřejnění na internetu, možná
 v rámci pokračujícího projektu vytvoření evropského soudního atlasu pro věci občanské
 v databázi, která má poskytnout snadný přístup ve všech úředních jazycích Evropské unie.
 Články 17 a 18 – Realizační pravidla a výbor
 Článek 18 zmiňuje Poradní výbor stanovený nařízením č. 44/2001, který bude Komisi
 potřebným způsobem pomáhat při realizaci podle článku 17, hlavně při aktualizaci
 standardních formulářů v přílohách nebo při vytváření jejich technických změn. Výbor bude
 svolán pouze pokud vznikne potřeba takových změn.
 CS 15 CS
 ---pagebreak--- 2004/0055(COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 kterým se zavádí postup pro evropský platební rozkaz
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na její článek 61
 odst. c) této smlouvy,
 s ohledem na návrh Komise11,
 s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru12,
 v souladu s postupem stanoveným v článku 251 smlouvy13,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Společenství si stanovilo za cíl udržovat a rozvíjet oblast svobody, bezpečnosti
 a práva, ve které je zajištěn volný pohyb osob. Pro tento účel má Komise přijmout
 mezi jinými i opatření na poli soudní spolupráce ve věcech občanských, které jsou
 nezbytné pro řádné fungování vnitřního trhu.
 (2) Evropská rada na svém zasedání v Tampere ve dnech 15. a 16. října 1999 vyzvala
 Radu a Komisi, aby připravily novou zákonnou úpravu, která napomůže hladké soudní
 spolupráci a zlepší přístup k právu, a konkrétně v tomto kontextu zmínila peněžní
 platební rozkazy.
 (3) Dne 30. listopadu 2000 Rada přijala společný program Komise a Rady o opatřeních
 k realizaci zásady vzájemného uznávání rozhodnutí v občanských a obchodních
 věcech14. Program předpokládá možnost konkrétního, jednotného nebo
 harmonizovaného postupu pro získání soudního rozhodnutí vydaného v rámci
 Společenství v konkrétních oblastech včetně oblasti nesporných nároků.
 (4) Komise přijala Zelenou knihu o postupu pro evropský platební rozkaz a o opatřeních
 ke zjednodušení a urychlení soudních sporů malého rozsahu dne 20. prosince 2002.
 Zelená kniha zahájila konzultace o možných cílech a rysech jednotného nebo
 harmonizovaného evropského postupu pro vymáhání nesporných nároků.
 11
 Úř. věst. C , , s. .
 12
 Úř. věst , , s. .
 13
 Úř. věst , , s. .
 14
 Úř. věst C 12, 15.1.2001, s. 1.
 CS 16 CS
 ---pagebreak--- (5) Rychlé a účinné vymáhání nesplacených dluhů,


text:
u kterých neexistuje žádný právní
 spor, má obrovskou důležitost pro hospodářské provozovatele v Evropské unii,
 protože opožděné platby jsou hlavním důvodem platební neschopnosti, která ohrožuje
 přežití podniků, zejména malých a středních podniků, a vede k četným ztrátám
 pracovních míst.
 (6) Zatímco se všechny členské státy pokoušejí řešit problém hromadného vymáhání
 nesporných nároků, většina pomocí vytváření zjednodušeného postupu pro platební
 rozkaz, obsah vnitrostátních zákonných úprav i výkon domácích postupů se velmi liší.
 Navíc jsou stávající postupy často buď nepřípustné, nebo neproveditelné
 v přeshraničních situacích.
 (7) Výsledné překážky přístupu k účinnému výkonu spravedlnosti zejména
 u přeshraničních případů a narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu díky
 nerovnováze s ohledem na fungování procesních prostředků věřitelů v různých
 členských státech vedou k potřebě zákonné úpravy Společenství, která zaručuje rovné
 podmínky pro věřitele a dlužníky v celé Evropské unii.
 (8) Postup pro evropský platební rozkaz by neměl nahrazovat nebo harmonizovat stávající
 mechanizmy vymáhání nesporných dluhů podle vnitrostátního práva, ale měl by
 zavádět další možnost pro věřitele, který má možnost uchýlit se k postupu podle
 domácího práva.
 (9) Evropský platební rozkaz by měl být k dispozici pro všechny občanské, smluvní
 i nesmluvní peněžní nároky s výjimkou vlastnických práv vzniklých z manželského
 nebo podobného vztahu, kde i při nepřítomnosti námitek se soud často nemůže
 spolehnout na tvrzení žalující strany, nýbrž musí posoudit skutečnosti sám. Postup by
 neměl být omezen na nároky nižší, než je určitý strop částky. Neměl by se však
 uplatnit u nároků, které ještě nejsou splatné v době žádosti a zejména na budoucí
 opakované platby.
 (10) Postup by měl být rozsahu co největší míře založen na využití standardních forem
 komunikace mezi soudem a stranami, aby se usnadnila správa a umožnilo automatické
 zpracování dat.
 (11) V žádosti o evropský platební rozkaz by měla mít žalující strana povinnost poskytnout
 informace, které jsou dostatečné pro jasnou identifikaci požadavku a jeho odůvodnění,
 aby se žalovaná strana dostala do postavení, kdy učiní dobře informované rozhodnutí,
 zda nárok napadne či ne. V tomto kontextu by mělo být povinností žalující strany
 uvést některé důkazy, o které se může opřít, pro prokázání správnosti svých tvrzení,
 aniž by však musela skutečně předložit soudu materiální důkazy.
 (12) Soud by mě po posouzení vyhovění formálním požadavkům stanoveným v tomto
 nařízení vydat evropské platební oznámení. Měl by se zdržet hodnocení podstaty
 daného nároku.
 (13) Evropské platební oznámení by mělo žalovanou stranu informovat o jejích
 možnostech buď zaplatit svůj nesplacený dluh žalující straně, nebo podat žalobní
 odpověď, pokud si přeje nárok napadnout, a to ve lhůtě tří týdnů. Kromě úplných
 informací o nároku ve formě poskytnuté žalující stranou by měla být žalovaná strana
 CS 17 CS
 ---pagebreak--- informována o právním významu oznámení a zejména o důsledcích ponechání nároku
 nárokem nesporným.
 (14) Žalobní odpověď podaná ve stanovené časové lhůtě by měla ukončit postup pro
 evropský platební rozkaz a měla by vést k automatickému přenosu případu do běžného
 občanského řízení, pokud žalující strana výslovně nepožadovala v takovém případě
 řízení ukončit.
 (15) Evropský platební rozkaz, který se má vydat v nepřítomnosti žalobní odpovědi, by měl
 být okamžitě vynutitelný na žalované straně. Měla

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
by existovat možnost odporu, který
 by představoval zásadně stejné důsledky jako žalobní odpověď. V nepřítomnosti
 uplatnění odporu by měl platební rozkaz mít stejný statut jako konečný rozsudek
 vydaný v běžném občanském řízení.
 (16) Toto nařízení nemá nepříznivý dopad na uplatňování nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze
 dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání výkonu soudních rozhodnutí
 v občanských a obchodních věcech15 nebo na nařízení Rady (ES) č. 1348/2000 ze dne
 29. května 2000 o doručování soudních a mimosoudních písemností ve
 věcech občanských a obchodních v členských státech16.
 (17) Protože cílů tohoto nařízení, totiž vytvoření jednotného, rychlého a účinného
 mechanismu pro vymáhání nesporných peněžních nároků v Evropské unii, nelze
 dostatečně dosáhnout členskými státy a lze ho proto z důvodu rozsahu a dopadu
 nařízení lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření
 v souladu se zásadou subsidiarity, jak je stanovena v článku 5 Smlouvy o založení
 Evropského společenství. V souladu s principem proporcionality nejde toto nařízení
 nad rámec toho, co je nezbytné pro dosažení takových cílů, zejména omezuje co
 možná nejvíce zasahování do vnitrostátního procesního, protože nenahrazuje domácí
 zjednodušené postupy, ale přidává další možnost.
 (18) Toto nařízení respektuje základní práva a vyhovuje zásadám uznávaným zejména
 Listinou základních práv Evropské unie za obecné zásady práva Společenství.
 Konkrétně se snaží zajistit plné respektování práva na spravedlivý proces, jak je uznán
 v článku 47 listiny.
 (19) Opatření nezbytná pro realizaci tohoto nařízení by měla být přijata v souladu
 s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon
 prováděcích pravomocí udělených Komisi17.
 (20) Spojené království a Irsko se podle článků 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného
 království a Irska, který je přílohou Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o založení
 Evropského společenství, neúčastní přijetí tohoto nařízení, a proto jím nejsou vázány,
 ani nepodléhají jeho uplatňování]/[ Spojené království a Irsko podle článku 3
 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska, který je přílohou Smlouvy
 o Evropské unii a Smlouvy o založení Evropského společenství, oznámily, že si přejí
 zapojit se do přijetí a uplatňování tohoto nařízení.]
 15
 Úř. věst. L 12, 16.1.2001, s. 1.
 16
 Úř. věst. L 160, 30.6.2000, s. 37.
 17
 Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.
 CS 18 CS
 ---pagebreak--- (21) Dánsko se podle článků 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, který je přílohou
 Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o založení Evropského společenství, neúčastní
 přijetí tohoto nařízení, a proto jím není vázáno, ani nepodléhá jeho uplatňování.
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Rozsah
 1. Toto nařízení se uplatní v občanských a obchodních věcech, bez ohledu na charakter
 soudu nebo tribunálu. Zejména nebude rozšířeno na věci příjmové, celní nebo
 administrativní.
 2. Postup pro evropský platební rozkaz se nebude uplatňovat u :
 a) majetkových práv vzniklých z manželského nebo podobného vztahu;
 b) konkurzního řízení vztahujícího se k likvidaci společností nebo jiných
 právnických osob v platební neschopnosti, soudních uspořádání, vyrovnání
 a obdobných řízení;
 c) sociálního zabezpečení.
 3. Pro účely tohoto nařízení se „soudem“ rozumí i „švédský vykonávající úřad“
 (kronofogdemyndighet).
 4. V tomto nařízení se „členskými státy“ rozumí členské státy


text:
s výjimkou Dánska.
 [Spojeného království, Irska]
 Článek 2
 Postup pro evropský platební rozkaz
 1. Tímto je zřízen postup pro evropský platební rozkaz pro vynucování nesporných
 peněžních nároků konkrétní částky, která je v době, kdy je podána žádost o evropský
 platební rozkaz, splatná .
 2. Věřiteli nebrání nic v tom, aby usiloval o přiznání nároku ve smyslu odstavce 1 při
 využití jiného postupu podle práva členského státu, ať už pomocí běžného nebo
 zkráceného řízení.
 CS 19 CS
 ---pagebreak--- Článek 3
 Žádost o evropský platební rozkaz
 1. Žádost o evropský platební rozkaz bude vytvořena při použití standardního formuláře
 v příloze 1.
 2. V žádosti budou uvedeny:
 a) jména a adresy stran a soudu, ke kterému se žádost podává,
 b) částka nároku;
 c) v případě požadování úroku úroková sazba a časové období, za které je úrok
 požadován, pokud není k jistině přidán zákonný úrok bez požadavku podle
 práva členského státu, k jehož soudům se žádost podává;
 d) příčina žaloby včetně stručného popisu okolností, na které se strana odvolává
 jako na základ nároku a tam, kde je to použitelné, požadovaného úroku;
 e) stručný popis alespoň jednoho důkazu, který by mohl být uveden v běžném
 občanském řízení pro podporu nároku
 3. Žádost bude podepsána žalující stranou nebo jejím zástupcem ručně nebo ve formě
 zaručeného elektronického podpisu ve smyslu čl. 2 odst. 2 směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství
 pro elektronické podpisy.
 Článek 4
 Požadavky na vydání evropského platebního rozkazu
 1. Soud, který obdrží žádost, posoudí, zda jsou splněny požadavky stanovené v článcích
 1, 2 a 3.
 2. Tam, kde soud uvažuje o zamítnutí žádosti v důsledku nesplnění požadavků
 článku 3, může poskytnout žalující straně příležitost žádost doplnit nebo opravit.
 Článek 5
 Zamítnutí žádosti
 1. Soud žádost v plném rozsahu zamítne, jestliže požadavky stanovené v článku 4 nebo
 jejich část nejsou pro daný nárok splněny.
 2. Proti zamítnutí žádosti o evropský platební rozkaz není možno se odvolat.
 CS 20 CS
 ---pagebreak--- 3. Zamítnutí žalující straně nebude bránit, aby zahájila běžné soudní řízení ohledně
 téhož nároku.
 Článek 6
 Evropské platební oznámení
 1. Pokud jsou splněny požadavky stanovené v článku 4, soud vydá evropské platební
 oznámení za použití standardního formuláře v příloze 2.
 2. Evropské platební oznámení bude doručeno žalované straně. Metoda doručení bez
 důkazu osobního příjmu žalovanou stranou není přípustná, pokud není s určitostí
 známa adresa žalované strany.
 3. V oznámení bude žalovaná strana informována o své volbě
 a) zaplatit částku nároku včetně požadovaného úroku a požadované náklady
 žalující straně a předložit prohlášení informující o platbě; nebo
 b) předložit žalobní odpověď na nárok nebo jeho část,
 které musí soud obdržet do tří týdnů od data doručení evropského platebního
 oznámení žalované straně v souladu s právem členského státu, kde se doručení
 provádí.
 4. V oznámení bude žalovaná strana informována, že
 a) soud nezkoumal odůvodnění nároku před vydáním oznámení
 b) soud vydá vynutitelné rozhodnutí, pokud neobdrží žalobní odpověď nebo
 prohlášení informující soud o platbě nároku od žalované strany do časové lhůty
 uvedené v odstavci 3.
 5. Pro účely přerušení promlčení bude


text:
evropské platební oznámení považováno za
 rovnocenné soudnímu předvolání v běžném občanském řízení.
 Článek 7
 Žalobní odpověď
 1. Žalovaná strana může předložit žalobní odpověď buď využitím standardního
 formuláře pro odpověď přiloženého k příloze 2, který obdrží spolu s oznámením,
 nebo jinak.
 2. Žalovaná strana jasně v odpovědi uvede, zda napadá daný nárok v plném rozsahu
 nebo částečně. Nemusí specifikovat důvody napadnutí nároku.
 3. Žalobní odpověď bude podepsána žalovanou stranou nebo jejím zástupcem ručně
 nebo ve formě zaručeného elektronického podpisu ve smyslu čl. 2 odst. 2 směrnice
 CS 21 CS
 ---pagebreak--- Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách
 Společenství pro elektronické podpisy.
 Článek 8
 Dopady žalobní odpovědi
 1. Pokud je žalobní odpověď podána v časové lhůtě stanovené v čl. 6 odst. 3, bude
 řízení pokračovat v souladu s pravidly běžného občanského procesu, pokud žalující
 strana výslovně v žádosti nepožadovala, aby se v takovém případě řízení ukončilo.
 2. Přenos do běžného řízení ve smyslu odstavce 1 bude řízen právem členského státu,
 kde bylo evropské platební oznámení vydáno.
 Článek 9
 Evropský platební rozkaz
 1. V nepřítomnosti žalobní odpovědi nebo prohlášení informujícím o platbě podaném
 v časové lhůtě stanovené v článku 6 odst. 3 soud sám vydá evropský platební rozkaz
 za použití formuláře v příloze 3.
 2. Evropský platební rozkaz bude doručen žalované straně. Metoda doručení bez
 důkazu osobního příjmu žalovanou stranou není přípustná, pokud není s určitostí
 známa adresa žalované strany.
 3. V evropském platebním rozkazu bude žalovaná strana informována, že může podat
 odpor proti evropskému platebnímu rozkazu, který musí soud, který vydal rozkaz,
 obdržet do tří týdnů od data doručení evropského platebního rozkazu žalované straně
 v souladu s právem členského státu, ve kterém se doručení provádí.
 Článek 10
 Vynutitelnost evropského platebního rozkazu
 1. Evropský platební rozkaz bude vynutitelný bez podmínky složení jistoty.
 2. Aniž by byl dotčen odstavec 1, podmínky vynutitelnosti a jejího přerušení nebo
 omezení zejména v případě odporu podle článku 11 budou řízeny podle práva
 členského státu, ve kterém byl rozkaz vydán.
 CS 22 CS
 ---pagebreak--- Článek 11
 Odpor proti evropskému platebnímu rozkazu
 1. Žalovaná strana může podat odpor proti evropskému platebnímu rozkazu
 prostřednictvím standardního formuláře připojeného k příloze 3, který obdrží spolu
 s evropským platebním rozkazem, nebo jinak.
 2. Žalovaná strana v odporu uvede, zda daný nárok napadá v plném rozsahu nebo
 částečně, a v druhém případě uvede, proti jakým částem nároku vznáší námitku.
 Nemusí uvádět důvody napadení nároku.
 3. Odpor bude podepsán žalovanou stranou nebo jejím zástupcem ručně nebo ve formě
 zaručeného elektronického podpisu ve smyslu čl. 2 odst. 2 směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství
 pro elektronické podpisy.
 4. Po vypršení časové lhůty uvedené v čl. 9 odst. 3 má dlužník právo podle podmínek
 stanovených právem členského státu, ve kterém byl platební rozkaz vydán
 a oznámen Komisi podle čl.19 odst. A nařízení Evropského parlamentu a Rady ----/--
 /ES ze dne ------- , kterým se zavádí evropský exekuční titul pro nesporné nároky,
 požádat o přezkoumání platebního rozkazu, kde
 a) i) platební rozkaz byl doručen metodou bez


text:
důkazu příjmu osobně
 žalovanou stranou; a
 ii) doručení nebylo provedeno v dostatečném čase nebo tak, aby bylo
 žalované straně umožněno zajistit si obhajobu, a to bez zavinění na její straně,
 nebo
 b) dlužník nemohl vznést námitku proti nároku z důvodu vyšší moci nebo
 mimořádných okolností, a to bez vlastního zavinění,
 za předpokladu, že v jakémkoli z obou případů bude jednat neprodleně.
 Článek 12
 Dopady podání odporu
 1. Pokud je odpor podán v časové lhůtě stanovené v čl. 9 odst. 3, bude řízení
 pokračovat v souladu s pravidly běžného občanského procesu, pokud žalující strana
 výslovně v žádosti nepožádala, aby se v takovém případě řízení ukončilo.
 2. Přenos do běžného řízení ve smyslu odstavce 1 bude řízen právem členského státu,
 ve kterém byl evropský platební rozkaz vydán.
 3. Žalobní odpověď podaná po vypršení časové lhůty stanovené v čl. 6 odst. 3, ale
 v časové lhůtě uvedené v čl. 9 odst. 3, bude mít stejné dopady jako podání odporu.
 CS 23 CS
 ---pagebreak--- Článek 13
 Právní zastoupení
 1. Zastoupení právníkem nebo jiným profesionálem v oboru práva nebude povinné
 a) pro žalující stranu, pokud jde o žádost o evropský platební rozkaz
 b) pro žalovanou stranu, pokud jde o žalobní odpověď nebo odpor proti
 evropskému platebnímu rozkazu.
 2. Požadavek právního zastoupení v běžném občanském řízení po podání žalobní
 odpovědi nebo odporu proti evropskému platebnímu rozkazu bude podléhat právu
 členského státu, ve kterém se řízení koná.
 Článek 14
 Náklady
 Soudní poplatky postupu pro evropský platební rozkaz a běžného občanského řízení, které by
 následovalo v případě žalobní odpovědi nebo odporu proti evropskému platebnímu rozkazu,
 dohromady nepřevýší náklady běžného občanského řízení bez předchozího postupu pro
 evropského platebního rozkazu.
 Článek 15
 Vztah s národním procesním právem
 Veškeré procesní otázky, které nejsou konkrétně řešeny v tomto nařízení, budou podléhat
 právu členského státu , ve kterém se koná řízení evropského platebního rozkazu.
 Článek 16
 Informace o soudu, který má pravomoc
 1. Do 1. července 2005 oznámí každý členský stát Komisi, které soudy mají pravomoc
 vydat evropský platební rozkaz. Členské státy oznámí Komisi všechny následné
 změny těchto informací.
 2. Komise zveřejní a bude v případě potřeby aktualizovat informace poskytnuté
 členskými státy podle odstavce 1.
 CS 24 CS
 ---pagebreak--- Článek 17
 Prováděcí pravidla
 Standardní formuláře uvedené v přílohách budou aktualizovány nebo měněny v souladu
 s poradním postupem, na který se odkazuje v článku 18.
 Článek 18
 Výbor
 1. Komisi bude napomáhat výbor stanovený v článku 75 nařízení Rady (ES) č. 44/2001.
 2. Tam, kde se odkazuje na tento článek, budou platit články 3 a 7 rozhodnutí
 1999/468/ES s ohledem na ustanovení jeho článku 8.
 Článek 19
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost dne 1.ledna 2006.
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech
 v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za Radu
 předseda předseda
 CS 25 CS
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA 1
 ŽÁDOST O EVROPSKÝ PLATEBNÍ ROZKAZ
 1. Soud
 1.1 Jméno:
 1.2 Adresa:
 2. Žalující strana
 2.1 Jméno:
 2.2 Adresa:
 3. Zástupce žalující strany
 3.1 Jméno:
 3.2 Adresa:
 4. Žalovaná


text:
strana
 4.1 Jméno:
 4.2 Adresa:
 5. Nárok
 5.1 Částka jistiny (bez úroků a nákladů):
 5.2 Měna: □ EUR
 □ švédské koruny
 □ [libry šterlinků]
 6. Úrok
 6.1 Úroková sazba (požadovaná z jistiny, dokud není provedena platba)
 6.1.1 % □
 6.1.2 % nad základní sazbou ECB □
 6.1.3 Zákonná úroková sazba □
 6.2 Úrok bude počítán od:
 7. Náklady (částky ve stejné měně jako v 5.2)
 7.1 Náklady tohoto postupu
 7.1.1 Poplatek za žádost:
 7.1.2 Poplatek zástupce žalující strany:
 CS 26 CS
 ---pagebreak--- 7.1.3 Jiné (vysvětlete):
 7.2 Náklady před soudním sporem (vysvětlete):
 7.3 Celkové požadované náklady:
 8. Nárok se týká
 8.1 Smlouvy o prodeji □ 8.6 Smlouvy o poskytování služeb – jiné □
 8.2 Nájemní smlouvy - nemovitost □ 8.7 Půjčky/záruky □
 8.3 Nájemní smlouvy – movitá věc □ 8.8 Odškodnění – dopravní nehoda □
 8.4 Pojistné smlouvy □ 8.9 Odškodnění – jiné □
 8.5 Smlouvy o poskytování služeb
 – elektřina, plyn, voda, telefon □ 8.10 Jiné □
 9. Stručný popis podstaty hlavního nároku :
 10. Stručný popis podstaty požadované úrokové sazby:
 10.1 Zákonná úroková sazba □
 10.2 Úroková sazba, na které se strany dohodly □
 10.3 Úroková sazba půjčky, kterou si vzala žalující strana, přinejmenším v hodnotě hlavního nároku □
 10.4 Jiné (vysvětlete):
 11. Stručný popis důvodů pro mezinárodní příslušnost soudu, pokud žalovaná strana nemá trvalé bydliště
 v členském státu, jehož soudy jsou dosazeny:
 12. Důkazy
 Zkratky: DD: dokumentární důkazy SD: svědecké důkazy ZD: znalecké důkazy
 IN: inspekce věci nebo místa JI: jiné
 Typ důkazů Popis poskytovaných důkazů
 12.1
 12.2
 CS 27 CS
 ---pagebreak--- 12.3
 13. Pokud žalovaná strana podá žalobní odpověď nebo odpor, řízení bude zastaveno □
 (UPOZORNĚNÍ: POKUD NENÍ VÝŠE UVEDENÝ ČTVEREC ZAŠKRTNUT,
 DOJDE V PŘÍPADĚ PODÁNÍ ŽALOBNÍ ODPOVĚDI NEBO ODPORU
 K AUTOMATICKÉMU PŘENOSU DO BĚŽNÉHO OBČANSKÉHO ŘÍZENÍ)
 14. Podpis žalující strany/jejího zástupce
 CS 28 CS
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA 2
 EUROPSKÉ PLATEBNÍ OZNÁMENÍ
 Reference:
 1. Vydávající soud:
 Adresa:
 Tel./fax/e-mail:
 2. DŮLEŽITÉ UPOZORNĚNÍ PRO ŽALOVANOU STRANU:
 Tímto oznámením po vás žalující strana požaduje platbu níže uvedené částky. Máte
 možnost
 – zaplatit plnou částku stanovenou níže včetně úroku a nákladů žalující strany
 a předložit soudu prohlášení informující o platbě
 – nebo, pokud chcete nárok napadnout, podat vydávajícímu soudu žalobní
 odpověď
 do tří týdnů od doručení tohoto oznámení.
 Pro splnění časové lhůty být musí žalobní odpověď nebo prohlášení informující o platbě
 dojít soudu doručeno před jejím uplynutím.
 Můžete použít standardní formulář pro odpověď přiložený k tomuto oznámení, ale není
 to Vaší povinností.
 Vydávající soud nezkoumal odůvodnění nároku před udělením tohoto oznámení.
 Pokud však není do vypršení časové lhůty podáno prohlášení informující o platbě ani
 žalobní odpověď, bude na Vás bez dalšího zkoumání či oznámení vydán evropský
 platební rozkaz, který může být vynutitelný. Jedinou možností, jak lze vydání
 platebního rozkazu zabránit, je podání žalobní odpovědi, nebo předložení prohlášení
 informujícího o platbě.
 3. Žalující strana
 3.1 Jméno:
 3.2 Adresa:
 4. Zástupce žalující strany
 4.1 Jméno:
 4.2 Adresa:
 5. Žalovaná strana
 CS 29 CS
 ---pagebreak--- 5.1 Jméno:
 5.2 Adresa:
 6. Nárok
 6.1 Částka jistiny (bez úroku a nákladů):
 6.2 Měna: □ EUR
 □ švédské koruny


text:
□ [libry šterlinků]
 7. Úrok
 7.1 Úroková sazba (požadovaná z jistiny, dokud není provedena platba)
 7.1.1 % □
 7.1.2 % nad základní sazbou ECB □
 7.1.3 zákonná úroková sazba □
 7.2 Úrok bude počítán od:
 8. Náklady (částky ve stejné měně jako v 6.2)
 8.1 Náklady tohoto postupu
 8.1.1 Poplatek na žádost:
 8.1.2. Poplatek zástupce žalující strany:
 8.1.3 Jiné (vysvětlete):
 8.2 Náklady před soudním sporem (vysvětlete):
 8.3 Celkové požadované náklady:
 9. Nárok se týká
 9.1 Smlouvy o prodeji □ 9.6 Smlouvy o poskytování služeb – jiné □
 9.2 Nájemní smlouvy - nemovitost □ 9.7 Půjčky/záruky □
 9.3 Nájemní smlouvy – movitá věc □ 9.8 Odškodnění – dopravní nehody □
 9.4 Pojistné smlouvy □ 9.9 Odškodnění – jiné □
 9.5 Smlouvy o poskytování služeb
 – elektřina, plyn, voda, telefon □ 9.10 Jiné □
 10. Stručný popis podstaty hlavního nároku:
 CS 30 CS
 ---pagebreak--- 11. Stručný popis požadované úrokové sazby:
 11.1 Zákonná úroková sazba □
 11.2 Úroková sazba, na které se strany dohodly □
 11.3 Úroková sazba půjčky, kterou si vzala žalující strana, přinejmenším v hodnotě hlavního nároku □
 11.4 Jiné (vysvětlete):
 12. Stručný popis důvodů pro mezinárodní příslušnost soudu, pokud žalovaná strana nemá trvalé bydliště
 v členském státu, jehož soudy jsou dosazeny:
 13. Důkazy
 Zkratky: DE: dokumentární důkazy SD: svědecké důkazy ZD: znalecké důkazy
 IN: inspekce věci nebo místa JI: jiné
 Typ důkazů Popis poskytovaných důkazů
 13.1
 13.2
 13.3
 V dne
 Podpis a/nebo razítko
 CS 31 CS
 ---pagebreak--- FORMULÁŘ PRO ODPOVĚĎ – EUROPSKÉ PLATEBNÍ OZNÁMENÍ
 Reference:
 1. Nárok uvedený v evropském platebním oznámení je opodstatněný; v mezidobí jsem
 platbu provedl/a □
 2. Tímto podávám žalobní odpověď týkající se nároku v jeho plném rozsahu
 □
 3. Tímto podávám žalobní odpověď, pokud jde o
 3.1 hlavní nárok: □
 3.2 úrok: □
 3.3 náklady: □
 4. Podpis žalované strany/ jejího zástupce:
 CS 32 CS
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA 3
 EVROPSKÝ PLATEBNÍ ROZKAZ
 Reference:
 1. Vydávající soud:
 Adresa:
 Tel./fax/e-mail:
 2. DŮLEŽITÉ OZNÁMENÍ PRO ŽALOVANOU STRANU:
 Tímto rozhodnutím Vám soud ukládá zaplatit plnou níže uvedenou částku včetně úroku
 a nákladů žalující strany. Žalující strana má právo na vynucení této povinnosti bez
 dalšího oznámení.
 Můžete předložit prohlášení informující soud o platbě, která byla provedena v mezidobí,
 nebo napadnout platební rozkaz podáním odporu u vydávajícího soudu do tří týdnů od
 doručení rozkazu.
 Pro splnění časové lhůty musí být odpor nebo prohlášení informující o platbě soudu
 doručeno před jejím vypršením.
 Můžete použít standardní formulář pro odpověď přiložený k tomuto platebnímu
 rozkazu, ale není to Vaší povinností.
 Pokud do vypršení lhůty není podáno prohlášení informující o platbě nebo odpor, získá
 evropský platební rozkaz pravomoc konečného rozhodnutí a nebude již moci být
 napaden.
 3. Žalující strana
 3.1 Jméno:
 3.2 Adresa:
 4. Zástupce žalující strany
 4.1 Jméno:
 4.2 Adresa:
 5. Žalovaná strana
 5.1 Jméno:
 5.2 Adresa:
 6. Nárok
 6.1 Částka jistiny (bez úroků a nákladů):
 CS 33 CS
 ---pagebreak--- 6.2 Měna: □ EUR
 □ švédské koruny
 □ [libry šterlinků]
 7. Úrok
 7.1 Úroková sazba (požadovaná z jistiny, dokud není provedena platba)
 7.1.1 % □
 7.1.2 % nad základní sazbou ECB □
 7.1.3 Zákonná úroková


text:
sazba □
 7.2 Úrok bude počítán od:
 8. Náklady (částky ve stejné měně jako podle 6.2)
 8.1 Náklady tohoto postupu
 8.1.1 Poplatek za žádost:
 8.1.2. Poplatek zástupce žalující strany:
 8.1.3 Jiné (vysvětlete):
 8.2 Náklady před soudním sporem (vysvětlete):
 8.3 Celkové požadované náklady:
 9. Nárok se týká
 9.1 Smlouvy o prodeji □ 9.6 Smlouvy o poskytování služeb – jiné □
 9.2 Nájemní smlouvy - nemovitost □ 9.7 Půjčky/záruky □
 9.3 Nájemní smlouvy – movitá věc □ 9.8 Odškodnění – dopravní nehoda □
 9.4 Pojistné smlouvy □ 9.9 Odškodnění – jiné □
 9.5 Smlouvy o poskytování služeb
 – elektřina, plyn, voda, telefon □ 9.10 Jiné □
 10. Stručný popis podstaty hlavního nároku:
 11. Stručný popis podstaty požadované úrokové sazby:
 11.1 Zákonná úroková sazba □
 11.2 Úroková sazba, na které se strany dohodly □
 CS 34 CS
 ---pagebreak--- 11.3 Úroková sazba půjčky, kterou si vzala žalující strana, přinejmenším v hodnotě hlavního nároku □
 11.4 Jiné (vysvětlete):
 12. Stručný popis důvodů pro mezinárodní příslušnost soudu, pokud žalovaná strana nemá trvalé bydliště
 v členském státu, jehož soudy jsou dosazeny:
 13. Důkazy
 Zkratky: DD: dokumentární důkazy SD: svědecké důkazy ZD: znalecké důkazy
 IN: inspekce věci nebo místa JI: jiné
 Typ důkazů Popis poskytovaných důkazů
 13.1
 13.2
 13.3
 V Dne
 Podpis a/nebo razítko
 CS 35 CS
 ---pagebreak--- FORMULÁŘ PRO ODPOVĚĎ – EVROPSKÝ PLATEBNÍ ROZKAZ
 Reference:
 1. Nárok uvedený v evropském platebním rozkazu je opodstatněný, v mezidobí jsem
 provedl/a platbu □
 2. Tímto podávám odpor týkající se nároku v jeho plném rozsahu □
 3. Timto podávám odpor, pokud jde o následující části
 3.1 hlavní nárok: □
 3.2 úrok: □
 3.3 náklady: □
 4. Podpis žalované strany/ jejího zástupce:
 CS 36 CS


text:
 |
 52011PC0657
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o hlavních směrech transevropských telekomunikačních sítí, kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1336/97/ES /* KOM/2011/0657 v konečném znění - 2011/0299 (COD) */
 DŮVODOVÁ
 ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI
 NÁVRHU
 Obecné souvislosti
 Tato iniciativa je
 zakotvena ve strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující
 začlenění Evropa 2020[1], která digitální infrastruktury klade na
 popřední místo jako součást stěžejní iniciativy „Digitální
 program pro Evropu“[2].
 Zdůrazňuje potřebu zajistit zavedení a šíření stále
 rychlejšího širokopásmového připojení pro všechny, a to
 prostřednictvím jak pevných, tak i bezdrátových
 technologií, a usnadnit investice do nových velmi rychlých, otevřených
 a konkurenceschopných internetových sítí, které budou jádrem budoucí
 ekonomiky. Samotná Evropská unie si vytýčila ambiciózní
 cíle, pokud jde o zavádění a používání širokopásmového připojení do
 roku 2020.
 Dne 29. června 2011 Komise přijala
 sdělení „Rozpočet pro Evropu 2020“ na příští víceletý
 finanční rámec (2014–2020)[3],
 který navrhuje vytvoření nástroje pro propojení Evropy za účelem
 podpory dokončení prioritních energetických, dopravních a digitálních
 infrastruktur s jediným fondem ve výši 40 miliard EUR, z toho 9,2
 miliard EUR je určených pro digitální sítě a služby.
 Účel návrhu
 Účelem tohoto nařízení je
 vytvořit řadu hlavních směrů zahrnujících cíle a priority
 předpokládané pro infrastruktury širokopásmových sítí a digitálních služeb
 v oblasti telekomunikací v souvislosti s nástrojem pro propojení
 Evropy.
 Hlavní směry určují v příloze
 projekty společného zájmu pro zavádění infrastruktur širokopásmových
 sítí a digitálních služeb. Tyto projekty přispějí ke zvýšení
 konkurenceschopnosti evropské ekonomiky, včetně malých a
 středních podniků (SME), podpoří vzájemné propojení a
 interoperabilitu vnitrostátních sítí a také přístup k nim a posílí
 rozvoj jednotného digitálního trhu. Jsou způsobilé pro finanční podporu
 EU na základě nástrojů dostupných podle nařízení o nástroji pro
 propojení Evropy, který je součástí uvedeného návrhu nařízení.
 Přístup v tomto nařízení je
 zaměřen na odstranění problematických míst, která brání
 dokončení jednotného digitálního trhu, tj. zajistit napojení na síť a
 přístup k infrastruktuře veřejných digitálních služeb,
 včetně přeshraničního napojení. Blokování
 telekomunikačních sítí z provozního hlediska na rozdíl např. od
 financování obchvatu kolem nějakého hlavního města, který je
 důležitý pro plynulost provozu v dopravním koridoru, se týká
 aspektů jak nabídky, tak i poptávky. Na straně nabídky omezení ve značné míře souvisí se
 selháním trhu a průvodním malým ekonomickým významem pro investování
 do širokopásmových sítí a poskytováním důležitých služeb
 veřejného zájmu (např. elektronické
 zdravotnictví (eHealth), elektronická identita (eIdentity), elektronické zadávání veřejných
 zakázek (eProcurement) a jejich přeshraniční interoperabilita). Na straně poptávky se jednotný digitální trh s jeho
 značným potenciálem růstu spoléhá na to, že všichni občané budou
 napojeny na digitální sítě.
 Cílem nástroje pro propojení Evropy je
 využívat inovační finanční nástroje, aby se dal podnět
 k investicím do infrastruktury snížením investičního rizika a
 poskytnutím dlouhodobého financování pro alternativní i zavedené investory.
 Inovační finanční nástroje zajišťují důležitý pákový efekt
 pro soukromé a jiné veřejné investice a současně se stále
 opírají o tržní mechanismy. Pokud je ekonomický význam investování do infrastruktury
 mimořádně malý, nástroj pro propojení Evropy předpokládá také
 možnost poskytnout spolufinancování prostřednictvím grantů.
 Na poli širokopásmových
 sítí opatření napomáhající projektům společného zájmu v oblasti
 širokopásmového připojení podpoří investice do sítí schopných dosáhnout


text:
do roku 2020 cílů Digitální agendy pro Evropu týkajících se univerzálního
 pokrytí o rychlosti 30 Mb/s; nebo předplaceného napojení nejméně
 poloviny domácností na internet o rychlosti vyšší než 100 Mb/s. Bude
 vytvořeno vyrovnané portfolio projektů pro rychlost 30 a 100 Mb/s a
 mělo by se přihlédnout rovněž k investičním
 potřebám členských států, které se orientačně odhadují
 až na 270 miliard EUR.
 U infrastruktury digitálních služeb jsou
 problematická místa, pokud jde o zavádění služeb v interoperabilním rámci,
 řešena prostřednictvím režimů přímých grantů,
 v některých případech s vysokou mírou spolufinancování,
 neboť neexistují žádní přirození vlastníci evropské interoperabilní
 infrastruktury služeb. Samozřejmě ani jednotlivé členské státy,
 ani soukromí investoři, by nezajistili zavedení služeb
 v interoperabilním rámci. Přidaná hodnota EU je tedy vysoká.
 V oblasti infrastruktur
 digitálních služeb projekty společného zájmu uvedené v příloze
 zahrnují transevropská vysokorychlostní páteřní spojení pro orgány veřejné
 správy, přeshraniční poskytování služeb elektronické správy
 (eGovernment) založené na interoperabilní identifikaci a
 ověřování (např. celoevropské elektronické postupy: pro založení
 podniku; pro přeshraniční zadávání veřejných zakázek,
 elektronickou justici (e-Justice), přeshraniční služby elektronického
 zdravotnictví (eHealth)); pro umožnění přístupu k informacím
 veřejného sektoru, včetně digitálních zdrojů evropského
 dědictví, data.eu, a vícejazyčných zdrojů; pro
 bezpečnost a zabezpečení (bezpečnější internet a kritické
 infrastruktury služeb) a inteligentní energetické služby. Projekty
 společného zájmu mohou zahrnovat také činnost elektronických
 veřejných služeb prováděných na základě jiných programů
 Společenství, např. program ISA („řešení
 interoperability pro evropské orgány veřejné správy“).
 Opatření
 přispívající k projektům společného zájmu jsou způsobilé
 pro finanční podporu EU na základě nástrojů, které jsou k
 dispozici podle nařízení o nástroji pro propojení Evropy[4]. Daný
 návrh je proto třeba posuzovat v souvislosti s návrhem na toto
 nařízení. Nařízení stanoví také
 kritéria pro určení nových projektů společného zájmu na
 základě posouzení Komise týkající se měnících se politických priorit,
 technologického rozvoje nebo situace na příslušných trzích.
 2. VÝSLEDKY
 KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A HODNOCENÍ DOPADU
 Pokud jde o zavádění
 širokopásmového připojení, uskutečnila se řada konzultací
 s členskými státy, průmyslem a sociálními subjekty. Zahrnovaly
 zejména kulatý stůl viceprezidenta VP Kroes s výkonnými řediteli
 poskytovatelů obsahu, výrobci zařízení, investory
 a telekomunikačními operátory z předních světových
 společností jako Nokia, Alcatel Lucent, Google, Ericsson, News Corp atd. a
 také první shromáždění Digitální agendy konané v Bruselu ve dnech 16.
 a 17. června 2011, na němž se sešlo více než 1000
 zúčastněných stran ze soukromého a veřejného sektoru a
 rovněž občanské společnosti. Při těchto a mnohých
 dalších příležitostech zúčastněné strany ve velké míře
 souhlasily s hodnocením Komise, že existující telekomunikační
 investiční model není vhodný k tomu, aby bylo dosaženo zavedení
 dostupných, kvalitních infrastruktur širokopásmového připojení pro všechny
 evropské občany, a vítají plány Komise na využití cílených veřejných
 investic, např. využitím inovačních finančních nástrojů za
 účelem zvýšení potřebných investicí do infrastruktur na podporu
 alternativních a více udržitelných modelů investicí.
 Evropský parlament v
 návrhu zprávy o budoucím víceletém finančním rámci (VFR) uznal
 důležitost použití rozpočtu na zvýšení investic do širokopásmového
 připojení.
 Pokud jde o
 přeshraniční infrastruktury digitálních služeb, Komise pracovala
 v průběhu mnoha let s různými skupinami
 zúčastněných stran. Hodnocení a odborné posudky existujících aktivit,
 např. Europeana (pro kulturní dědictví) nebo


text:
program
 bezpečnějšího internetu, obecně vyžadují, aby aktivity
 pokračovaly a rozšiřovaly se.
 Zpráva o hodnocení dopadu
 se zabývá dvěma možnostmi. První základní možnost předpokládá, že na
 širokopásmové připojení nebudou přiděleny žádné finanční
 prostředky EU kromě případně prostřednictvím
 strukturálních fondů, a že bude pokračovat program pro
 konkurenceschopnost a inovace pro infrastruktury digitálních služeb jenom v rozsahu
 pilotních projektů. V tomto scénáři by nebylo dosaženo
 kritického množství nebo zavedení digitálních služeb a investice do
 širokopásmového připojení by byly v mnohých regionech nadále
 nedostatečné z důvodu malého konkurenčního tlaku a vysokého
 obchodního rizika. Stejně tak lze očekávat, že veřejné služby
 on-line zůstanou nedostatečně rozvinuté a nebudou
 interoperabilní přes hranice kvůli roztříštěnosti
 neoptimálních úsilí a technických řešení, nedostatku kritického množství,
 vysokých nákladů pro poskytovatele služeb a příjemce služeb. Tato
 možnost by tedy nepřispěla k dosažení jednotného digitálního
 trhu a mnohým Evropanům by nadále chyběly digitální
 příležitosti.
 Druhá možnost navrhuje
 finanční nástroj, který by doplnil finanční zdroje dostupné
 na základě první možnosti. Je to v souladu s opatřením
 zahrnutým do návrhu víceletého finančního rámce, který Evropská komise
 zveřejnila dne 29. června 2011, a který vytváří „nástroj pro
 propojení Evropy“ za účelem financování infrastruktury. Nový nástroj bude
 financovat projekty infrastruktury s vysokou přidanou hodnotou EU, a
 to nejenom „materiální“ infrastrukturu, ale rovněž i „nemateriální a
 inteligentní“ infrastrukturu a struktury řízení, za účelem realizace
 dopravní „hlavní sítě“, energetických „prioritních koridorů“ a také
 digitální infrastruktury. Nástroj by byl zaměřen na projekty
 s vysokou evropskou přidanou hodnotou, jako jsou
 přeshraniční propojení nebo zavádění systémů v celé
 EU, které se musí realizovat do roku 2020. S cílem maximalizovat dopad by
 příslušná ustanovení zajistila spojení tržních nástrojů a přímé
 podpory EU, aby se podpořila účast specializovaných investorů
 infrastruktury. V případě grantů by Komise byla nadále
 odpovědná za celkové plánování a výběr projektů s případnou
 podporou výkonné agentury, zatímco navrhovatelé projektů by zajistili
 fyzické provádění. V případě finančních nástrojů bude
 provádění postoupeno specializovaným finančním institucím, ale
 způsobilost určí Komise. Členské státy přispějí k
 úsilí zpracováním národních plánů pro vysokorychlostní internet
 v souladu s cíli širokopásmového připojení, zatímco mapování
 širokopásmové infrastruktury a služeb (na úrovni EU a na
 vnitrostátní/regionální úrovni) určí mezery v pokrytí a dá
 podnět k iniciativám mnohých soukromých a veřejných investorů.
 3. PRÁVNÍ
 PRVKY NÁVRHU
 Právní základ
 Navrženým nařízením
 bude zrušeno a nahrazeno rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1336/97
 ze dne 17. června 1997, kterým se stanoví řada hlavních
 směrů pro transevropské telekomunikační sítě.
 Navržené opatření
 bude v souladu s články 172 SFEU, který poskytuje právní základ pro zásah
 EU podporující vytvoření a rozvoj transevropských sítí v oblasti
 dopravních, telekomunikačních a energetických infrastruktur.
 Subsidiarita a proporcionalita
 Koordinovaný
 rozvoj transevropských telekomunikačních sítí za účelem pomoci v
 zavádění širokopásmových infrastruktur, podpory služeb v rámci
 jednotného evropského trhu a hospodářské, sociální a územní
 soudržnosti si vyžaduje přijetí opatření na úrovni Unie, protože by
 je nemohly přijmout členské státy individuálně.
 Návrh
 je v souladu se zásadou proporcionality a zůstává v rámci opatření v
 oblasti transevropských telekomunikačních sítí podle ustanovení
 článku 170 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 Volba právního nástroje
 Současné
 hlavní směry pro telekomunikace


text:
byly navrženy a přijaty jako
 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, které je specielně adresováno
 členským státům, a hlavní směry jsou v souladu s ním
 závazné pro všechny členské státy v celém rozsahu.
 Nástroj
 však usnadní zejména zavádění telekomunikační infrastruktury a
 podpoří služby soukromoprávních subjektů (včetně
 operátorů, veřejných služeb, výrobců zařízení atd.)
 a regionálních a místních orgánů. Když se kromě členských
 států zapojí do plánování, rozvoje a provozování digitálních
 telekomunikačních sítí více subjektů, bude důležité zajistit,
 aby hlavní směry byly závazné pro všechny. Komise proto zvolila
 nařízení jako právní nástroj pro tento návrh.
 Financování
 Projekty
 společného zájmu jsou způsobilé pro finanční podporu EU na
 základě nástrojů, které jsou k dispozici podle nařízení o
 nástroji pro propojení Evropy [XX/20012]. Finanční podpora je poskytována
 v souladu s příslušnými pravidly a postupy přijatými Unií, prioritami
 financování a dostupností zdrojů.
 Přenesení pravomoci
 Telekomunikační
 sítě se rychle vyvíjejí a seznam projektů společného zájmu by
 mohl být v budoucnosti upraven s cílem odrazit tento rychlý vývoj. Za
 účelem plnění tohoto úkolu by Komise měla být zmocněna k
 přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu
 s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 4. ROZPOČTOVÉ
 DŮSLEDKY
 Návrh si nevyžádá žádné
 další výdaje z rozpočtu EU.
 Návrh nařízení o hlavních směrech
 pro realizaci transevropských telekomunikačních sítí navazuje na návrh
 nařízení o nástroji pro propojení Evropy (CEF), které poskytne právní a
 finanční rámec. V rámci balíčku nástroje
 pro propojení Evropy je na telekomunikace přidělená částka ve
 výši 9,2 miliardy EUR[5].
 2011/0299 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY
 o hlavních směrech transevropských
 telekomunikačních sítí, kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1336/97/ES
 (Text s významem pro EHP)
 EVROPSKÝ
 PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu
 o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
 s ohledem na návrh
 Evropské komise,
 po postoupení návrhu
 legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko
 Evropského hospodářského a sociálního výboru[6],
 s ohledem na stanovisko
 Výboru regionů[7],
 v souladu
 s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto
 důvodům:
 (1)
 Telekomunikační sítě
 a služby jsou čím dál tím víc založeny na internetových infrastrukturách,
 kde jsou úzce propojeny širokopásmové sítě s digitálními službami.
 Internet se stává dominantní platformou pro komunikaci, služby
 a podnikání. Transevropská dostupnost rychlého internetu a digitálních
 služeb ve veřejném zájmu je proto důležitá pro ekonomický růst a
 jednotný trh.
 (2)
 Evropská rada dne 26.
 března 2010 uvítala návrh Komise na zahájení strategie Evropa 2020. Jednou
 ze tří priorit strategie Evropa 2020 je inteligentní růst pomocí
 rozvoje ekonomiky na základě znalostí a inovace. Investice do
 telekomunikací, zejména do širokopásmových sítí a infrastruktur
 digitálních služeb, jsou nezbytnou podmínkou pro inteligentní, ale také
 udržitelný hospodářský růst Unie podporující začlenění.
 (3)
 Evropská rada schválila dne 17.
 června 2010 Digitální agendu pro Evropu[8] a vyzvala všechny instituce, aby se účastnily
 na jejím plném provádění. Cílem Digitální agendy je stanovit postup pro
 maximální využití sociálních a ekonomických možností
 informačních a komunikačních technologií, zejména zavedením
 vysokorychlostních širokopásmových sítí se snahou zajistit, aby do roku 2020
 měli všichni Evropané přístup k internetu o rychlosti
 nejméně 30 Mb/s a aby polovina nebo


text:
více evropských domácností měla
 předplacené internetové připojení o vyšší rychlosti než 100 Mb/s.
 Cílem digitální agendy je vytvořit stabilní právní rámec za účelem
 stimulování investicí do otevřené a konkurenceschopné infrastruktury
 vysokorychlostního internetu a souvisejících služeb; skutečný jednotný trh
 pro obsah a služby on-line; aktivní napomáhání digitalizaci evropského bohatého
 kulturního dědictví, prosazování přístupu k internetu a jeho
 používání všemi, především podporou počítačové gramotnosti a
 přístupnosti. Členské státy by kromě toho měly
 provádět operační národní plány pro vysokorychlostní internet,
 zaměřit veřejné financování na oblasti, které nejsou plně
 pokryty soukromými investicemi do infrastruktur internetu,
 a podporovat zavádění a používání moderních a dostupných služeb on-line.
 (4)
 Sdělení Komise Evropskému
 parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a
 Výboru regionů – Evropské širokopásmové sítě: investice do
 digitálního růstu[9]
 vyvozuje závěr, že kritická úloha internetu znamená, že jeho přínosy
 pro společnost jako celek mají mnohem větší význam než soukromé
 pobídky investic do rychlejších sítí. Veřejná podpora této oblasti je
 proto nezbytná, neměla by však nadmíru narušovat hospodářskou
 soutěž.
 (5)
 Sdělení Komise Evropskému
 parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a
 Výboru regionů – Rozpočet pro Evropu 2020[10] počítá
 s vytvořením nástroje pro propojení Evropy v souvislosti
 s víceletým finančním rámcem s cílem řešit uspokojení
 potřeb infrastruktury v oblasti dopravy, energetiky a
 informačních a komunikačních technologií. Synergie
 mezi těmito odvětvími a také s jinými investičními programy
 Unie jsou klíčové, neboť podobné úkoly, které se objevují, si
 vyžadují řešení, která uvolňují růst, potlačují
 roztříštěnost, posilují soudržnost, podporují využívání
 inovačních finančních nástrojů a řeší selhání trhu
 a také odstraňování problematických míst, která brání dokončení
 jednotného trhu.
 (6)
 Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (EU) č. [.../...] ze dne [...] o nástroji pro propojení Evropy[11] stanoví podmínky,
 metody a postupy pro poskytování finanční podpory Unie pro transevropské
 sítě s cílem podpořit projekty v oblasti dopravních,
 energetických a telekomunikačních infrastruktur.
 (7)
 Opatření v oblasti širokopásmových sítí budou
 v souladu s příslušnými politikami, nařízením a pokyny Unie. Zahrnuje
 to soubor pravidel a pokynů pro telekomunikační trhy, zejména
 regulační rámec pro elektronické komunikace přijatý v roce 2009,
 který zajišťuje ucelený, spolehlivý a pružný přístup
 k nařízení o elektronických komunikačních sítích a službách
 na rychle se rozvíjejících trzích. Tato pravidla provádějí vnitrostátní
 regulační orgány a Sdružení evropských regulačních orgánů v
 oblasti elektronických komunikací (BEREC). Cílem doporučení o sítích nové
 generace[12]
 přijatého v roce 2010 je podpora rozvoje jednotného trhu zvýšením právní
 jistoty a podpora investicí, hospodářské soutěže a inovace na trhu
 širokopásmových služeb, zejména v přechodu na přístupové
 sítě nové generace (NGA).
 (8)
 Tato opatření budou rovněž v souladu
 s články 101, 102 a 106 Smlouvy o fungování Evropské unie a také s
 pokyny Společenství k použití pravidel státní podpory ve vztahu k
 rychlému zavádění širokopásmových sítí přijatých v roce 2009,
 která poskytují rámec pro zúčastněné strany a členské státy
 s cílem urychlit a rozšířit zavádění širokopásmového
 připojení. Pokyny EU týkající se modelů investicí do sítí nové
 generace (NGA) pro řídící orgány EU a jiné příslušné agentury
 (uveřejněné v říjnu 2011) zajišťují postupný
 přístup k provádění řady modelů, které
 zabezpečují spravedlivou hospodářskou soutěž mezi všemi


text:
dodavateli a zaměřují se na realizaci cílů politik soudržnosti a
 rozvoje venkova.
 (9)
 V rámci systému otevřených a
 konkurenceschopných trhů je nutný zásah Unie tam, kde je nutné
 překonat selhání trhu. Unie může přispět
 k vytvoření a rozvoji transevropských sítí v oblasti
 telekomunikací tím, že poskytne finanční podporu a doplňující
 finanční páku pro projekty infrastruktury, čímž se tedy budou
 generovat vyšší přínosy z hlediska dopadu na trh, administrativní
 účinnosti a využívání zdrojů.
 (10)
 S vyššími rychlostmi
 širokopásmového připojení jsou spojeny značné ekonomické a sociální
 přínosy, které investoři nemohou získat ani zpeněžit. Rychlé a
 superrychlé širokopásmové připojení představuje klíčovou infrastrukturu
 pro rozvoj a zavádění digitálních služeb, které se zakládají na
 dostupnosti, rychlosti, spolehlivosti a odolnosti fyzických sítí. Zavádění
 a používání rychlejších sítí otevírá cestu pro inovační služby využívající
 vyšší rychlosti. Opatření na úrovni Unie je nezbytné za účelem
 maximalizace synergií a interakcí mezi těmito dvěma komponenty
 digitálních telekomunikačních sítí.
 (11)
 Zavádění superrychlého
 širokopásmového připojení bude obzvláště výhodné pro malé a
 střední podniky (SME), které často nemohou mít prospěch
 z internetových služeb, jako je „cloud computing“ (poskytování služeb a
 programů uložených na serverech na internetu) z důvodu
 nedostatečného propojení a rychlosti existujících širokopásmových spojení.
 Uvolní to potenciál pro významný nárůst produktivity malých a středních
 podniků.
 (12)
 Otevřením obchodních
 příležitostí bude zavádění širokopásmových sítí a infrastruktur
 digitálních služeb stimulovat vytváření pracovních míst v Unii.
 Výstavba širokopásmových sítí bude mít rovněž bezprostřední vliv na
 zaměstnanost, zejména v odvětví inženýrských staveb.
 (13)
 Rozvoj širokopásmových sítí a
 infrastruktur digitálních služeb přispěje k cíli Unie snížit emise
 skleníkových plynů umožněním energeticky účinných řešení v
 mnohých odvětvích evropského hospodářství. Tento
 kladný účinek bude, ale pouze do určité míry, omezen rostoucí
 poptávkou po energii a zdrojích souvisejících hlavně s výstavbou
 širokopásmových sítí a provozem infrastruktur digitálních služeb.
 (14)
 Interoperabilita
 širokopásmových sítí a infrastruktura digitálních komunikací spojená
 s energetickými sítěmi umožňuje konvergovaná spojení pro
 zavádění energeticky účinných, spolehlivých a nákladově
 efektivních digitálních sítí. Konvergence se dále
 rozšíří za hranice propojení a poskytovatelům energetických a
 telekomunikačních služeb umožní tyto služby poskytovat ve svazcích.
 (15)
 Rozvoj, zavádění a
 dlouhodobé poskytování interoperabilních přeshraničních služeb
 elektronické správy (eGovernment) zlepší fungování jednotného trhu. Vlády
 počítají s poskytováním veřejných služeb on-line, které přispívají
 k vyšší efektivnosti a účinnosti veřejného a soukromého
 sektoru.
 (16)
 Činnost společných elektronických
 veřejných služeb prováděná v souladu s rozhodnutím
 Evropského parlamentu a Rady 922/2009/ES ze dne 16. září 2009[13] se zaměří na
 dostupnost společných služeb na podporu interakce mezi evropskými orgány
 veřejné správy v různých zemích a odvětvích.
 (17)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU
 ze dne 9. března 2011 o uplatňování práv pacientů
 v přeshraniční zdravotní péči[14] zajišťuje právní rámec
 pro přeshraniční poskytování zdravotní péče, včetně
 služeb elektronického zdravotnictví v Evropě. Očekává se, že
 jejich zavedení zvýši kvalitu péče a bezpečnost pacientů, sníží
 léčebné výdaje, přispěje k modernizaci vnitrostátních
 zdravotních systémů a ke zvýšení jejich efektivnosti a povede k
 lepšímu přizpůsobení jednotlivým potřebám občanů,
 pacientů, zdravotních odborníků a nárokům stárnoucí
 společnosti.
 (18)
 Rozšíření a zachování
 přístupu k bohatému a rozmanitému kulturnímu obsahu Evropy
 a údajům, které mají subjekty veřejného sektoru, a


text:
jejich
 otevření pro opětovné použití při plném respektování autorských
 a jiných souvisejících práv, bude pěstovat tvořivost a povzbudí
 inovaci a podnikání. Neomezený přístup k opakovaně použitelným
 vícejazyčným zdrojům pomůže překonat jazykové bariéry,
 které oslabují vnitřní trh pro služby on-line a omezují přístup ke
 znalostem.
 (19)
 V oblasti bezpečnosti
 a zabezpečení přispěje k vytvoření
 bezpečnějšího prostředí on-line pro děti platforma pro
 sdílení zdrojů, informačních systémů a nástrojů softwaru
 celé EU, která podporuje bezpečnost na internetu. Střediskům,
 které se zabývají stovkami tisíc žádostí a výstrah za rok, umožní pracovat
 v celé Evropě. Kritická informační
 infrastruktura zvýši schopnost Unie v oblasti připravenosti, sdílení informací,
 koordinace a reakce na ohrožení počítačové bezpečnosti.
 (20)
 Očekává se, že se objeví inovační
 aplikace komerční povahy, které budou fungovat na infrastrukturách
 digitálních služeb. Jejich zkoumání a zkoušení lze spolufinancovat jako
 součást výzkumných a inovačních projektů v programu
 Horizont 2020 a jejich zavádění na základě politiky soudržnosti.
 (21)
 S cílem zohlednit vývoj v oblasti
 informačních a komunikačních technologií by Komise měla být
 zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci
 v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie,
 pokud jde o změnu přílohy k tomuto nařízení. Je
 obzvláště důležité, aby Komise během přípravné práce
 uskutečnila příslušné konzultace, a to i na odborné úrovni. Cílem
 této přenesené pravomoci je řešit nový rozvoj technologií a trhu,
 nové politické priority nebo příležitosti pro využití synergií mezi
 různými infrastrukturami, včetně infrastruktur v oblasti
 dopravy a energetiky. Rozsah přenesené pravomoci je omezen na změnu
 popisu projektů společného zájmu, doplnění projektů
 společného zájmu nebo odstranění neaktuálního projektu
 společného zájmu v souladu s předem stanovenými, jasnými
 a transparentními kritérii.
 (22)
 Komise by při přípravě a zpracování
 aktů v přenesené pravomoci měla zajistit současné,
 včasné a náležité zaslání příslušných dokumentů Evropskému
 parlamentu a Radě.
 (23)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1336/97/ES
 ze dne 17. června 1997, kterým se stanoví řada hlavních
 směrů pro transevropské telekomunikační sítě[15], zahrnuje cíle, priority a
 hlavní rysy opatření předpokládaných v transevropských sítích v
 oblasti telekomunikační infrastruktury. S ohledem na poslední vývoj by
 mělo být uvedené rozhodnutí nahrazeno.
 (24)
 Rozhodnutí č. 1336/97/ES by proto mělo
 být zrušeno.
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek
 1
 Předmět
 Tímto nařízením se stanoví hlavní směry
 pro určení transevropských telekomunikačních sítí, které
 v souladu s nařízením XXX (nařízení o nástroji pro
 propojení Evropy) budou podporovány v rozvoji, realizaci, zavádění,
 vzájemném propojení a interoperabilitě.
 Tyto hlavní směry stanoví cíle a priority
 projektů společného zájmu, určují projekty společného zájmu
 a stanoví kritéria pro určení nových projektů společného zájmu.
 Článek 2
 Cíle
 Projekty společného zájmu:
 1) přispívají k ekonomickému růstu
 a podpoře rozvoje jednotného trhu, což povede ke zvýšení
 konkurenceschopnosti evropského hospodářství, včetně malých a
 středních podniků;
 2) přispívají ke zlepšení každodenního
 života občanů, podniků a vlád podporou propojení a
 interoperability vnitrostátních telekomunikačních sítí a také
 přístupu k těmto sítím;
 3) stimulují celoevropské zavádění
 rychlých a superrychlých širokopásmových sítí, které pak usnadní rozvoj a
 zavádění transevropských digitálních služeb;
 4) usnadní udržitelné zavádění
 transevropských infrastruktur digitálních služeb, jejich interoperabilitu a
 koordinaci na evropské úrovni, jejich provoz, údržbu a modernizaci;
 5) přispějí ke


text:
snížení emisí
 skleníkových plynů a také k ochraně a zlepšení životního
 prostředí.
 Článek 3
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
 1.
 „Telekomunikačními sítěmi“širokopásmové
 sítě a infrastruktury digitálních služeb.
 2.
 „Širokopásmovými sítěmi“
 pevně připojené a bezdrátové přístupové sítě
 (včetně satelitu), pomocná infrastruktura a základní sítě
 schopné zajistit spojení o velmi vysokých rychlostech.
 3.
 „Infrastrukturami digitálních
 služeb“ síťové služby poskytované elektronicky, zpravidla po internetu,
 které zajišťují transevropské interoperabilní služby ve veřejném
 zájmu a mají předpoklad nejrůznějšího využití pro občany,
 podniky a/nebo vlády.
 4.
 „Evropskou přidanou
 hodnotou“ hodnota vyplývající ze zásahu EU, která je přidaná
 k hodnotě, jež by jinak byla dosažena samotným opatřením
 členského státu nebo opatřením skupiny členských států.
 Pro účely tohoto nařízení se používají také definice uvedené v
 nařízení (EU) XXX (dále jen nařízení o nástroji pro propojení
 Evropy).
 Článek 4
 Priority projektů společného zájmu
 S přihlédnutím k cílům stanoveným v
 článku 2 jsou priority projektů společného zájmu tyto:
 a) zavádění superrychlých
 širokopásmových sítí, které zajistí přenos údajů o rychlosti 100
 Mb/s a vyšší;
 b) zavádění širokopásmových sítí za
 účelem propojení ostrovních, uzavřených a okrajových oblastí s
 ústředními regiony Unie, které v těchto regionech zajistí, aby
 rychlost přenosu údajů byla dostatečná k tomu, aby umožnila
 širokopásmové připojení o rychlosti 30 Mb/s a víc;
 c) podpora platforem hlavních služeb v
 oblasti infrastruktur digitálních služeb;
 d) opatření umožňující dosáhnout
 synergií a interoperability mezi různými projekty společného zájmu v
 oblasti telekomunikací, mezi projekty společného zájmu týkajícími se
 různých typů infrastruktury, včetně dopravy a energetiky,
 mezi projekty společného zájmu v oblasti telekomunikací a projekty
 podporovanými strukturálními fondy a Fondem soudržnosti a také příslušnými
 výzkumnými infrastrukturami.
 Článek 5
 Projekty společného zájmu
 1.
 Projekty společného zájmu uvedené v
 příloze přispívají k dosažení cílů stanovených v článku 2.
 2.
 Projekt společného zájmu
 může zahrnovat celý jeho cyklus, včetně studií proveditelnosti,
 provádění, nepřetržité činnosti, koordinace a hodnocení.
 3.
 Členské státy a/nebo jiné
 subjekty, které jsou odpovědné za provádění projektů
 společného zájmu, nebo přispívají k jejich realizaci,
 přijmou nezbytná právní, administrativní, technická a finanční
 opatření v souladu s odpovídajícími specifikacemi tohoto
 nařízení.
 4.
 Unie může usnadnit
 provádění projektů společného zájmu regulačními
 opatřeními, případně koordinací, podpůrnými opatřeními
 a finanční podporou s cílem stimulovat jejich zavádění a
 používání a povzbudit také veřejné a soukromé investice.
 5.
 Opatření přispívající
 k projektům společného zájmu jsou způsobilá pro finanční
 podporu EU na základě podmínek a nástrojů, které jsou k dispozici
 podle nařízení o nástroji pro propojení Evropy [ODKAZ]. Finanční
 podpora je poskytována v souladu s příslušnými pravidly a postupy
 přijatými Unií, prioritami financování a dostupností zdrojů.
 6.
 Komise je zmocněna přijímat akty v
 přenesené pravomoci, které mění popis projektů společného zájmu
 zahrnutých do přílohy, doplňují nové projekty společného zájmu
 do přílohy, nebo odstraňují neaktuální projekty společného zájmu
 z přílohy podle níže uvedených odstavců 7, 8 a 9 a
 v souladu s článkem 8.
 7.
 Komise při přijímání aktů
 v přenesené pravomoci uvedených v odstavci 6 výše posoudí, zda
 změna popisu projektu společného zájmu nebo doplnění nového
 projektu společného zájmu reaguje na potřeby vyplývající z:
 a) nového rozvoje technologií a trhu; nebo
 b) nových


text:
politických priorit; nebo
 c) nových možností využití synergií mezi
 různými infrastrukturami, včetně infrastruktur v oblasti
 dopravy a energetiky.
 8.
 Pokud se akty v přenesené pravomoci
 týkají doplnění nového projektu společného zájmu, Komise kromě
 kritérií stanovených v odstavci 7 rovněž posoudí, zda takový projekt
 kumulativně splňuje všechna tato kritéria:
 a) přispívá k dosažení cílů
 stanovených v článku 2;
 b) je založen na vyzrálé technologii
 připravené k zavedení;
 c) prokazuje evropskou přidanou
 hodnotu.
 9.
 Při přijímání aktu v přenesené
 pravomoci, který odstraňuje neaktuální projekt společného zájmu
 z přílohy, Komise posoudí, zda tento projekt už dále neodpovídá
 potřebám uvedeným v odstavci 7 nebo již nesplňuje kritéria
 stanovená v odstavci 8.
 Článek 6
 Spolupráce se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi
 1.
 Unie může navazovat kontakty, projednávat,
 vyměňovat si informace a spolupracovat s veřejnými
 orgány nebo jakoukoli jinou organizací ve třetích zemích za účelem
 dosažení každého cíle sledovaného těmito hlavními směry, pokud taková
 spolupráce zvýší evropskou přidanou hodnotu. Kromě jiných cílů
 bude tato spolupráce usilovat o podporu interoperability mezi transevropskými
 telekomunikačními sítěmi a telekomunikačními sítěmi
 třetích zemí.
 2.
 Unie může dále navazovat
 kontakty, projednávat, vyměňovat si informace a spolupracovat
 s mezinárodními organizacemi a právnickými osobami usazenými
 ve třetích zemích za účelem dosažení každého cíle sledovaného
 těmito hlavními směry.
 Článek 7
 Výměna informací, monitorování a přezkum
 1.
 Na základě informací obdržených podle
 článku 21 nařízení XXX o nástroji pro propojení Evropy si
 členské státy a Komise vyměňují informace o pokroku dosaženém
 v provádění těchto hlavních směrů.
 2.
 Komisi je nápomocna odborná skupina složená ze
 zástupce každého státu pro monitorování realizace těchto hlavních
 směrů, pomoc v plánování prostřednictvím vnitrostátních
 strategií pro vysokorychlostní internet a mapování infrastruktur a pro
 výměnu informací. Odborná skupina může rovněž posuzovat
 jakoukoli otázku týkající se rozvoje transevropských telekomunikačních
 sítí.
 3.
 V souvislosti s hodnocením v
 polovině období a hodnocením ex post nařízení XXX o nástroji
 pro propojení Evropy a po konzultaci s odbornou skupinou Komise
 uveřejní zprávu o pokroku v provádění těchto hlavních
 směrů. Uvedená zpráva bude předložena Evropskému parlamentu,
 Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru
 regionů.
 4.
 Komise v těchto
 zprávách rovněž vyhodnotí, zda oblast působnosti projektů
 společného zájmu nadále odráží politické priority, technologický rozvoj
 nebo situaci na příslušných trzích. Tyto zprávy u
 velkých projektů zahrnují analýzu vlivu na životní prostředí
 s přihlédnutím k potřebě přizpůsobení se
 změně klimatu a snížení jejího dopadu a k odolnosti vůči
 živelným pohromám. Takové
 přezkoumání lze uskutečnit rovněž kdykoli jindy, považuje-li se
 to za vhodné.
 Článek 8
 Výkon přenesené pravomoci
 1.
 Pravomoc přijímat akty v přenesené
 pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto
 článku.
 2.
 Pravomoc přijímat akty v
 přenesené pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 6 je Komisi
 svěřena na dobu neurčitou ode dne vstupu
 tohoto nařízení v platnost.
 3.
 Evropský parlament nebo Rada
 mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 6 kdykoli
 zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v
 něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po
 zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie
 nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se
 platnosti již


text:
platných aktů v přenesené pravomoci.
 4.
 Přijetí aktu v přenesené
 pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému
 parlamentu a Radě.
 5.
 Akt v přenesené pravomoci
 přijatý podle čl. 5 odst. 6 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud
 Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců
 od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky, nebo pokud Evropský
 parlament a Rada před uplynutím této lhůty Komisi informují, že
 námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato
 lhůta prodlouží o dva měsíce.
 Článek 9
 Zrušení
 Rozhodnutí č. 1336/97/ES ve znění
 rozhodnutí č. 1376/2002/ES se zrušuje.
 Článek 10
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne 1. ledna 2014.
 Toto
 nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech
 členských státech.
 V Bruselu dne [...]
 Za Evropský
 parlament Za Radu
 předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně
 PŘÍLOHA
 PROJEKTY SPOLEČNÉHO ZÁJMU
 Cílem projektu společného zájmu je odstranit
 problematická místa, která brání dokončení jednotného trhu, tj. zajistit
 napojení na síť a přístup k infrastruktuře digitálních
 služeb, včetně přeshraničního napojení a přístupu.
 Zavedení a rozšíření
 transevropských telekomunikačních sítí (širokopásmové sítě
 a infrastruktury digitálních služeb) přispěje
 k podpoře hospodářského růstu, vytváření pracovních
 míst a dosažení pulsujícího jednotného digitálního trhu. Jejich zavedení
 poskytne zejména rychlejší přístup k internetu, povede ke zlepšením
 umožněným informačními technologiemi v každodenním životě
 občanů, včetně dětí a mladých lidí, podniků a
 států, zvýší interoperabilitu a usnadní soulad nebo konvergenci
 s obecně dohodnutými normami.
 Oddíl 1. Horizontální
 priority
 Zavedení transevropských telekomunikačních
 sítí, které pomůže odstranit problematická místa existující na jednotném
 digitálním trhu, je doprovázeno studiemi a opatřeními na podporu programu.
 Jde o:
 a) Inovační řízení, mapování a
 služby. Případná opatření technické pomoci k zavádění a
 řízení zahrnují plánování projektů a investicí a studie
 proveditelnosti na podporu investičních opatření a finančních
 nástrojů. Mapování celoevropské infrastruktury širokopásmových sítí bude
 rozvíjet průběžný podrobný fyzický průzkum a dokumentování
 příslušných lokalit, analýzu omezování
 vlastnických práv třetích osob, posouzení možnosti modernizace
 existujících zařízení atd. Mělo by dodržovat
 zásady směrnice 2007/2/ES (směrnice INSPIRE) a příslušných
 normalizačních činností. Opatření technické pomoci mohou
 podpořit také opakované úspěšné investice a modely zavádění.
 Tato opatření mohou zahrnovat i odolnost vůči klimatu s cílem
 posoudit rizika související s klimatem a zajistit odolnost infrastruktury
 vůči živelným pohromám v souladu s příslušnými požadavky
 stanovenými v právních předpisech EU nebo ve vnitrostátních právních
 předpisech.
 b) Podpůrná opatření a jiná
 opatření technické pomoci. Tato opatření
 jsou nezbytná pro přípravu nebo podporu provádění projektů
 společného zájmu nebo urychlení jejich zavedení. V oblasti
 digitálních služeb podpůrná opatření také stimulují a podporují
 používání nových infrastruktur digitálních služeb, které mohou být nezbytné
 nebo účelné na základě rozvoje technologií, změn
 na odpovídajících trzích nebo nových politických priorit.
 Oddíl 2. Širokopásmové
 sítě
 Všechny investice do
 širokopásmového připojení na území Unie rozšiřují kapacitu sítě
 a přinášejí prospěch všem potenciálním uživatelům,
 včetně uživatelů v jiných členských státech, než je
 země investice. Investice do těchto sítí dají podnět k vyšší
 hospodářské soutěži a větší inovaci v ekonomice, zajistí
 efektivnější a účinnější veřejné služby, přispějí
 k cílům EU týkajícím


text:
se nízkouhlíkového hospodářství
 a k celkové konkurenceschopnosti a produktivitě EU.
 Investice do širokopásmové
 infrastruktury vynakládali převážně soukromí investoři
 a očekává se, že tomu tak bude i nadále. Dosažení cílů Digitální
 agendy si však vyžádá investice v oblastech, kde to nemá jasné ekonomické
 odůvodnění nebo kde se atraktivita pro podnikatele možná bude muset
 během lhůty stanovené k dosažení cílů zvýšit. Na základě
 pravděpodobných investic lze charakterizovat tyto tři typy oblastí:
 Příměstské oblasti / oblasti
 se střední hustotou obyvatelstva jsou zpravidla pokryty spojením o
 střední rychlosti, ale obvykle nemají spojení o vyšších rychlostech. Pokud
 se ekonomické opodstatnění investic do pokrokových technologií pro
 soukromé investory jeví v krátkodobém výhledu jako nedostatečné,
 finanční podpora by mohla dát podnět k ziskovým investicím
 v dlouhodobém výhledu napravením nedostatku životaschopnosti a povzbuzením
 hospodářské soutěže.
 Venkovské oblasti a oblasti s malou hustotou
 obyvatelstva jsou obvykle pokryty spojením o malé rychlosti a
 v některých případech dokonce nejsou spojením pokryty
 vůbec. Není pravděpodobné, že ekonomický význam investic bude reálný
 a že evropských cílů bude do roku 2020 dosaženo. Investice
 v těchto oblastech si vyžadují větší finanční podporu
 poskytovanou z grantů případně v kombinaci
 s finančními nástroji. Tyto oblasti budou zahrnovat odlehlé a
 řídce obydlené oblasti, kde jsou buď velmi vysoké investiční
 náklady, nebo nízký příjem. Podpora z nástroje pro propojení Evropy v
 těchto oblastech pravděpodobně doplní dostupné fondy soudržnosti
 nebo fondy na rozvoj venkova a jinou přímou veřejnou podporu.
 Hustě obydlené / městské oblasti
 – s výjimkou některých regionů, kde jsou nízké příjmy –
 jsou obvykle dobře pokryty spojeními o střední až vysoké rychlosti,
 které jsou často zajišťovány konkurenčními nabídkami kabelových
 a telekomunikačních operátorů. Ale z důvodu této
 relativně uspokojivé situace jsou tržní pobídky na investice do sítí o
 velmi vysokých rychlostech, např. připojení domácností pomocí
 optických vláken, omezeny. Lze rovněž předpokládat finanční
 podporu investicí v městských oblastech s velkou hustotou
 obyvatelstva nepřitahujících dostatečné investice nehledě
 na přínosy, které by vytvářely pro společnost, pokud to
 bude plně v souladu s články 101, 102 a 106 Smlouvy o
 fungování Evropské unie a případně také s pokyny Společenství k
 použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění
 širokopásmových sítí.
 V méně rozvinutých regionech by podpora
 pro zavádění širokopásmových sítí měla být poskytována především
 prostřednictvím nástrojů strukturálních fondů a Fondu
 soudržnosti. Granty a/nebo finanční nástroje z nástroje pro propojení
 Evropy mohou v případě potřeby tuto podporu doplnit, aby bylo
 dosaženo cílů tohoto nařízení. Dosažení součinnosti mezi
 opatřeními nástroje pro propojení Evropy v těchto regionech a podpora
 ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti mohou být posíleny využitím
 vhodného mechanismu koordinace[16].
 Klasifikace oblastí podle výše uvedených kategorií
 je orientačně uvedena v mapě níže.
 Opatření přispívající k projektu
 společného zájmu v oblasti širokopásmových sítí tvoří vyvážené
 portfolio, včetně kroků, které napomáhají cílům Digitální
 agendy týkajícím se připojení o rychlosti 30 Mb/s a 100 Mb/s; zavedené
 zejména v příměstských a venkovských oblastech i v oblastech po celé
 Evropské unii.
 Opatření
 přispívající k projektům společného zájmu v oblasti
 širokopásmových sítí bez ohledu na použitou technologii mají:
 a) podporovat investice do širokopásmových
 sítí schopných dosáhnout cíle Digitální agendy


text:
2020 týkajícího se univerzálního
 pokrytí připojením o rychlosti 30 Mb/s; nebo
 b) podporovat investice do širokopásmových
 sítí schopných dosáhnout cíle Digitální agendy 2020 a předplaceného
 připojení nejméně poloviny domácností na internet o rychlosti
 vyšší než 100 Mb/s;
 c) být v souladu s platnými právními
 předpisy, zejména s právem hospodářské soutěže
 a pozůstávají hlavně z jednoho nebo více
 těchto opatření:
 a) zavádění pasivní fyzické
 infrastruktury nebo zavádění kombinované pasivní a aktivní fyzické
 infrastruktury a prvků pomocné infrastruktury doplněné službami
 nezbytnými pro činnost této infrastruktury;
 b) přiřazená zařízení a
 související služby, například elektrické vedení v budovách, antény,
 věže a jiné podpůrné konstrukce, kabelovody, potrubí, stožáry,
 vstupní šachty a rozvodné skříně;
 c) využívání potenciálních synergií mezi
 zavedenými širokopásmovými sítěmi a jinými sítěmi veřejných
 služeb (energetika, doprava, voda, kanalizace atd.), zejména těmi, které
 se týkají inteligentní distribuce elektřiny.
 Zavádění širokopásmových sítí za účelem
 propojení ostrovních, uzavřených a okrajových oblastí s ústředními
 regiony Unie, případně včetně podmořského vedení, bude
 podporováno tam, kde je to zásadní k zajištění přístupu izolovaných
 komunit k širokopásmovému připojení o rychlosti 30 Mb/s a více. Tato
 podpora by měla doplňovat ostatní finanční prostředky, ať
 z EU či vnitrostátní, jež jsou k tomuto účelu uvolněny.
 K odstranění pochyb, služby, které
 zajišťují nebo vykonávají redakční dohled nad přenášeným obsahem
 s využitím elektronických komunikačních sítí a služeb, a služby
 informační společnosti podle ustanovení článku 1 směrnice 98/34/ES,
 které nespočívají plně nebo převážně v přenosu
 signálů po elektronických komunikačních sítích, nejsou zahrnuty do
 rozsahu opatření přispívajících k projektu společného zájmu
 v oblasti širokopásmových sítí.
 Příjemci podpory EU pro projekt
 společného zájmu v oblasti širokopásmového připojení zahrnují
 kromě jiného:
 a) telekomunikační operátory (zavedené,
 ať už investují přímo nebo prostřednictvím dceřiné
 společnosti, nebo nové poskytovatele služeb), kteří zahajují
 investice do rychlých a superrychlých širokopásmových sítí;
 b) podniky veřejných služeb (např.
 voda, odpadní voda, energie, doprava), u nichž se očekává, že budou
 investovat do pasivních širokopásmových sítí, a to buď
 samostatně, nebo ve spolupráci s operátory;
 c) regionální subjekty s pravomocí
 přijímat rozhodnutí, včetně obcí, které mohou získat koncese pro
 širokopásmové infrastruktury. Dodavatelé zařízení mohou být zainteresováni
 na takovém opatření vytvořením účelové společnosti;
 d) partnerství mezi různými operátory
 aktivními na trzích s pevným a bezdrátovým propojením s cílem
 vytvořit novou generaci infrastruktur.
 Ve vytváření portfolia se náležitě
 přihlíží k investičním potřebám členských států,
 pokud jde o počet domácností, které mají být připojeny s podporou
 nástroje pro propojení Evropy.
 Navíc bude podporováno připojení o vysokých
 rychlostech pro veřejná přístupová místa k internetu, zejména ve
 veřejných zařízeních, jako jsou školy, úřady místní správy a
 knihovny.
 Oddíl 3. Infrastruktury digitálních služeb
 Provádění infrastruktur
 digitálních služeb přispěje k realizaci jednotného digitálního
 trhu odstraněním existujících problematických míst, pokud jde o
 zavádění služeb. Bude toho dosaženo vytvořením a/nebo rozšířením
 platforem infrastruktury interoperabilních digitálních služeb spolu
 s důležitými infrastrukturami základních digitálních služeb. Opírá se
 to o dvouvrstvový přístup:
 1) Platformy hlavních služeb jsou
 ústřední prvky nebo uzly infrastruktur digitálních služeb důležitých
 pro zajištění transevropského propojení, přístupu a interoperability.
 Mohou rovněž zahrnovat fyzická zařízení, např. servery
 a vyhrazené sítě a nástroje softwaru. Platformy hlavních služeb jsou


text:
otevřeny pro subjekty ve všech členských státech.
 2) Obecné služby zajišťují
 funkčnost a obsah infrastruktur digitálních služeb. Mohou být propojeny
 prostřednictvím platformy hlavních služeb.
 Projekty společného zájmu
 v oblasti infrastruktur digitálních služeb jsou tyto:
 Transevropská vysokorychlostní páteřní
 spojení pro orgány veřejné správy
 Veřejná transevropská páteřní
 infrastruktura služeb bude poskytovat vysokou rychlost a spojení mezi
 veřejnými institucemi EU v oblastech jako veřejná správa, kultura,
 vzdělávání a zdravotnictví. Tato páteřní infrastruktura podpoří
 veřejné služby evropské hodnoty řízenou kvalitou služeb a
 zabezpečeným přístupem. Zaručí proto digitální kontinuitu
 poskytování veřejných služeb s větším užitkem pro občany,
 podniky a správy. Umožní agregaci poptávky po připojení s dosažením
 kritického množství a snížením nákladů.
 Platforma hlavních služeb:
 Infrastruktura bude založena na existující
 páteři internetu a v případě potřeby se budou
 zavádět nové sítě. Spojení budou provedena přímo nebo
 prostřednictvím regionálně nebo vnitrostátně spravovaných
 infrastruktur. Zajistí zejména spojení pro jiné transevropské služby,
 kromě jiného služby uvedené v této příloze. Tato infrastruktura bude
 plně začleněna do internetu jako klíčová kapacita pro
 transevropskou veřejnou službu a podpoří přijetí nových norem
 (např. internetové protokoly, jako je IPv6[17]).
 V případě potřeby lze z bezpečnostních
 důvodů zvážit vyhrazenou základní infrastrukturu pro spojení
 orgánů veřejné správy.
 Obecné služby:
 Začlenění hlavní platformy do evropských
 veřejných služeb bude usnadněno zavedením obecných služeb: oprávnění, ověřování, bezpečnost mezi doménami
 a šířka pásma na požádání, spojení služeb, řízení mobility,
 řízení kontroly a kontrola provádění, integrace vnitrostátních
 infrastruktur.
 Interoperabilní služby „cloud computingu“
 (poskytování služeb a programů uložených na serverech na internetu)
 zajistí funkčnost páteřní infrastruktury, na které lze poskytovat
 služby a programy uložené na serverech na internetu pro transevropské
 veřejné služby. Zahrnuje to síťové transevropské služby, např.
 video konference, virtuální ukládání a podpora náročných výpočetních
 aplikací, včetně těch, které se týkají jiných projektů
 společného zájmu.
 Přeshraniční
 poskytování služeb elektronické správy (eGovernment)
 Služby elektronické správy
 (eGovernment) se vztahují na digitální interakci mezi veřejnými orgány a
 občany, veřejnými orgány a podniky a organizacemi a mezi
 veřejnými orgány různých zemí. Standardizované,
 přeshraniční a uživatelsky přívětivé platformy interakce
 budou generovat růst efektivity jak v celém hospodářství, tak i
 ve veřejném sektoru, a přispějí k jednotnému trhu.
 Platforma hlavních služeb:
 Interoperabilní
 elektronická identifikace a ověřování v celé Evropě: Bude zaveden soubor propojených a
 zabezpečených autentizačních serverů a protokolů, které
 zajišťují interoperabilitu různých autentizačních a
 identifikačních systémů a systémů povolování existujících v
 Evropě. Tato platforma umožní občanům a podnikům
 přístup ke službám on-line, když je to potřebné například za
 účelem studia, práce, cestování, poskytování zdravotní péče nebo
 podnikání v zahraničí. Bude tvořit hlavní úroveň pro
 všechny tyto digitální služby, pro které je potřebná elektronická
 identifikace a ověření totožnosti: např. elektronické zadávání veřejných
 zakázek, zdravotní služby on-line, standardizované podnikové výkaznictví,
 elektronická výměna informací z oblasti justice, transevropská
 registrace společností on-line, služby elektronické správy (eGovernment)
 pro podniky, včetně komunikace mezi obchodními rejstříky
 týkající se přeshraničních fúzí a zahraničních poboček.
 Tato platforma může využívat také zdroje a nástroje vícejazyčné
 hlavní platformy.
 Obecné služby:
 a) Elektronické postupy pro založení a
 provozování podniku v jiné evropské zemi: Tato služba umožní
 elektronicky řešit veškeré nezbytné administrativní postupy přes
 hranice prostřednictvím jediného kontaktního


text:
místa. Tato služba je také
 požadavkem směrnice 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu.
 b) Interoperabilní služby
 přeshraničního elektronického zadávání veřejných zakázek: Tyto
 služby umožní každé společnosti v EU reagovat na evropská veřejná
 výběrová řízení z jakéhokoli členského státu a budou zahrnovat
 činnosti elektronického zadávání veřejných zakázek před jejich
 přidělením a po jejich přidělení a spojovat
 takové činnosti jako elektronické předložení nabídek (Electronic
 Submission of offers), virtuální spis společnosti (Virtual Company
 Dossier), elektronické katalogy (eCatalogues), elektronické objednávky
 (eOrders) a elektronické faktury (eInvoices).
 c) Interoperabilní přeshraniční
 služby elektronické justice: Tyto služby umožní přeshraniční
 přístup občanů, podniků, organizací a právníků
 k právním prostředkům/dokumentům a soudním postupům
 on-line. Umožní přeshraniční interakci on-line (prostřednictvím
 výměny údajů a dokumentů on-line) mezi právními orgány v
 různých členských státech, a tím zlepší schopnost efektivněji
 zpracovávat přeshraniční právní případy.
 d) Interoperabilní přeshraniční
 služby elektronického zdravotnictví: Tyto služby umožní interakci mezi
 občany/pacienty a poskytovateli zdravotní péče, předávání
 údajů mezi institucemi a organizacemi nebo přímou komunikaci
 (peer-to-peer) mezi občany/pacienty a/nebo zdravotními odborníky
 a institucemi. Zaváděná infrastruktura bude v souladu se
 zásadami ochrany údajů stanovenými zejména ve směrnicích 95/46/ES a 2002/58/ES
 a také s mezinárodními a vnitrostátními etickými pravidly týkajícími se
 používání zdravotních záznamů pacientů a jiných osobních údajů.
 Služby budou obsahovat přeshraniční přístup k elektronickým
 zdravotním záznamům a službám elektronického předepisování léků
 a také dálkové zdravotní služby/služby asistovaného
 žití, přeshraniční vícejazyčné sémantické služby napojené na
 vícejazyčnou hlavní platformu, přístup k
 informacím o sociálním zabezpečení založený na infrastruktuře
 EESSI (elektronické výměny informací o sociálním zabezpečení)
 atd.
 e) Evropská ústřední platforma pro
 propojení evropských obchodních rejstříků:
 Tento nástroj poskytne soubor ústředních nástrojů a služeb, který
 umožní obchodním rejstříkům ve všech členských státech
 vyměňovat si informace o registrovaných podnicích, jejich
 pobočkách, fúzích a likvidacích. Zajistí rovněž vícejazyčnou
 vyhledávací službu pro více zemí a pro uživatele používající ústřední přístupové
 body dostupné prostřednictvím portálu elektronické justice (e-Justice).
 Umožnění přístupu k informacím
 veřejného sektoru a vícejazyčné služby
 Přístup k digitálním zdrojům
 evropského dědictví
 Cílem této infrastruktury je
 zpřístupnit rozsáhlé sbírky evropských kulturních zdrojů
 v digitální formě a podpořit jejich opakované využití
 třetími stranami v plném souladu s autorskými a souvisejícími právy.
 Platforma hlavních služeb:
 Rozvoj platformy hlavních
 služeb bude založen na současném portálu Europeana. Platforma – která si
 vyžaduje rozvoj, provádění a správu distribuovaných
 výpočtů, zařízení a software pro ukládání údajů –
 poskytne jediný přístupový bod k obsahu evropského kulturního
 dědictví na úrovni jednotlivých položek, soubor specifikací rozhraní pro
 součinnost s infrastrukturou (vyhledávání údajů, stahování
 údajů), podporu adaptace metadat a pojmutí nového obsahu a také informace
 o podmínkách opakovaného použití obsahu přístupného prostřednictvím
 infrastruktury.
 Zajistí rovněž
 prostředky pro vytvoření interakce s poskytovateli obsahu a uživateli
 (občany vstupujícími do portálu) a opakovanými uživateli
 (tvůrčími odvětvími) za účelem podpory platformy,
 koordinace příslušných sítí a výměny informací.
 Obecné služby:
 a) agregace obsahu, který je ve vlastnictví
 kulturních institucí a soukromých držitelů obsahu v členských
 státech;
 b) zařízení pro hromadné získávání
 zdrojů, které podpoří vzájemnou součinnost
 a uživatelům umožní aktivně přispívat na internetových
 stránkách;
 c) uživatelsky přívětivé služby
 pro portál, který se zabývá otázkami jako zlepšení vyhledávání a surfování po
 internetu


text:
a také přístup napříč jazyky;
 d) výměna informací o autorských
 právech a infrastrukturách poskytujících licence;
 e) odborná střediska pro digitalizaci a
 zachování digitálního kulturního dědictví;
 f) depozitáře obsahu pro kulturní
 instituce a obsah vytvořený uživateli a pro jejich dlouhodobé zachování.
 Přístup k informacím z veřejného
 sektoru pro opakované použití
 Tato infrastruktura digitálních služeb umožní
 přístup pro opakované použití všech informací, které lze zveřejnit a
 které má v držení veřejný sektor v EU.
 Platforma hlavních služeb:
 Distribuovaný výpočet, zařízení pro
 ukládání údajů a software poskytne: jediný přístupový bod pro
 vícejazyčné (všechny oficiální jazyky EU) datové soubory, které mají
 v držení veřejné orgány v EU na evropské, vnitrostátní,
 regionální a místní úrovni; nástroje pro dotazy a vizualizaci datových
 souborů; zajištění, aby dostupné datové soubory měly povolení ke
 zveřejnění a opakované distribuci, včetně auditní kontroly
 původu údajů; soubor aplikačních programovacích rozhraní pro
 softwarové klienty za účelem interakce s infrastrukturou (vyhledávání
 údajů, sběr statistických údajů, stahování údajů) pro vývoj
 aplikací třetích stran. Umožní rovněž sběr a
 zveřejnění statistických údajů o činnosti portálu, o
 dostupnosti údajů a aplikací a o způsobu, jakým se používají.
 Obecné služby:
 Postupné rozšíření přístupu ke všem
 databázím, které mají a zveřejňují prakticky všechny orgány
 veřejné správy v EU, včetně vícejazyčného vyhledávání,
 jehož bude dosaženo pomocí:
 a) agregace
 mezinárodních/vnitrostátních/regionálních/místních souborů dat
 a souborů dat EU;
 b) interoperability souborů dat,
 včetně právních otázek a otázek vydávání licencí s cílem umožnit
 lepší opakované použití;
 c) rozhraní za účelem otevření
 infrastruktur údajů ve třetích zemích;
 d) registrů údajů a služeb
 dlouhodobého uchovávání.
 Vícejazyčný přístup ke službám
 on-line
 Tato infrastruktura služeb
 umožní všem současným a budoucím poskytovatelům služeb on-line
 nabízet jejich obsah a služby v širším rozsahu jazyků EU
 nákladově nejefektivnějším způsobem.
 Platforma hlavních služeb:
 Platforma umožní získávání,
 udržování a zpřístupnění velkých souborů jazykových údajů
 v reálném čase a opakovaně použitelných nástrojů
 zpracovávání jazyků. Zahrne všechny jazyky EU a bude v souladu
 s příslušnými normami a dohodnutými požadavky na služby a právními
 požadavky. Platforma umožní pružné doplňování, zpracování a
 zpřesňování jazykových údajů a nástrojů ze strany
 přispěvatelů a zajistí snadný a zabezpečený přístup a
 nové zaměření těchto zdrojů ze strany organizací, které
 poskytují nebo rozvíjejí služby umožněné jazyky. Platforma rovněž
 podpoří spolupráci a součinnost s podobnými iniciativami a datovými
 středisky, existujícími nebo připravovanými, v rámci EU a mimo
 EU.
 Obecné služby:
 Platforma bude zaplněna
 širokým rozsahem opakovaně použitelných údajů a softwarových
 zdrojů pokrývajících všechny jazyky EU. Shromažďuje, harmonizuje a
 spojuje tyto datové a softwarové prvky v rámci infrastruktury
 distribuovaných služeb. Zpřístupní a v některých oblastech bude
 zpracovávat nebo rozšíří údaje a softwarové zdroje používané jako
 základní pilíře pro rozvoj, přizpůsobení a poskytování
 vícejazyčných služeb nebo vícejazyčných brán ke službám on-line.
 Bezpečnost a
 zabezpečení
 Infrastruktura služeb
 bezpečnějšího internetu
 Podpora zajistí integrované a interoperabilní
 služby na evropské úrovni založené na sdíleném povědomí, zdrojích,
 nástrojích a postupech a zaměřené na to, aby děti, jejich
 rodiče, vychovatelé a učitelé byli oprávněni co nejlépe využívat
 internet.
 Platforma hlavních služeb:
 Platforma hlavních služeb umožní získání,
 činnost a udržování sdílených výpočetních zařízení, databází a
 softwarových nástrojů pro centra pro bezpečnější internet (SIC)