text: č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí[9] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 9 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1210/90 se první věta nahrazuje tímto:„1. V čele agentury stojí výkonný ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0073 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 150 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[10],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[11],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[12],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[13],vzhledem k těmto důvodům:1. Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.2. Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.3. Nařízení Rady (EHS) č. 337/75 ze dne 10. února 1975 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání[14] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 6 nařízení (EHS) č. 337/75 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Funkční období ředitele je pětileté. Na návrh řídící rady a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme řídící rada v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0074 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1365/75 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek, pokud jde o funkční období ředitele a náměstka řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 137 odst. 1 písm. a) a b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[15],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[16],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[17],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[18],vzhledem k těmto důvodům:4. Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.5. Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.6. Nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení


text: Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek[19] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 8 nařízení (EHS) č. 1365/75 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Ředitel a náměstek ředitele jsou jmenováni nejvýše na pět let, přičemž na návrh správní rady a po zhodnocení může být jejich funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme správní rada v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby nadace v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0075 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 150 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[20],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[21],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[22],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[23],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (EHS) č. 1360/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání by proto mělo být změněno[24],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 7 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1360/90 se druhá věta nahrazuje tímto:„Toto funkční období může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.“Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby nadace v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0076 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 152 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[25],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[26],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[27],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[28],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (EHS) č. 302/93 ze dne 8. února 1993 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost by proto mělo být změněno[29],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 9 odst. 1 nařízení (EHS) č. 302/93 se první věta nahrazuje tímto:„1. V čele centra stojí ředitel jmenovaný správní

type: legislation

jurisdiction: EU


text: radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby centra v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0077 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 40/94, pokud jde o funkční období prezidenta Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[30],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[31],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[32],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství by proto mělo být změněno[33],PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 120 nařízení (ES) č. 40/94 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Funkční období prezidenta trvá nejvýše pět let. Na návrh správní rady a po zhodnocení a vyjádření stanoviska Komise může být jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme správní rada v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda2005/0078 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2100/94, pokud jde o funkční období prezidenta Odrůdového úřadu SpolečenstvíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[34],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[35],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[36],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství by proto mělo být změněno[37],PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 43 nařízení (ES) č. 2100/94 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Funkční období prezidenta trvá nejvýše pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení a vyjádření stanoviska správní rady může být jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V


text: Bruselu dne [...].Za Radupředseda2005/0079 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2965/94 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie, pokud jde o funkční období řediteleRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[38],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[39],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie[40] by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 9 nařízení (ES) č. 2965/94 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. V čele střediska stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda2005/0080 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1035/97, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie, pokud jde o funkční období řediteleRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvou o založení Evropského společenství, a zejména na články 284 a 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[41],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[42],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[43],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[44],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 1035/97 ze dne 2. června 1997, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie[45], by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 10 nařízení (ES) č. 1035/97 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. V čele Střediska stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období čtyř let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o čtyři roky.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby Střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda2005/0081 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 178/2002, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropského úřadu pro bezpečnost potravinEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 37, 95, 133 a čl. 152 odst. 4 písm. b) této smlouvy,s ohledem na


text: návrh Komise[46],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[47],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[48],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[49],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin[50], by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 26 nařízení (ES) č. 178/2002 se odstavec 1 mění takto:1. V první větě se zrušují slova „a může jej jmenovat opakovaně“.2. Doplňují se nové pododstavce, které znějí:„Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období výkonného ředitele jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0082 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 851/2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 152 odst. 4 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[51],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[52],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[53],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[54],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí[55] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 17 nařízení (ES) č. 851/2004 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Ředitele jmenuje správní rada ze seznamu kandidátů, který Komise předloží po ukončení otevřeného výběrového řízení zahájeného po výzvě k vyjádření zájmu, jež byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropských společenství a v jiných sdělovacích prostředcích, na dobu pěti let, která může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodloužena, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0083 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 726/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele


text: Evropské agentury pro léčivé přípravky(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 a čl. 152 odst. 4 písm. b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[56],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[57],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[58],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[59],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci a dozor nad humánními a veterinárními léčivými přípravky a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky[60], by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 64 nařízení (ES) č. 726/2004 se odstavec 1 mění takto:1. Třetí věta se zrušuje.2. Doplňují se nové pododstavce, které znějí:„Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období výkonného ředitele jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0084 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1321/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropského úřadu pro dohled nad GNSSRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[61],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[62],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy[63] by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1321/2004 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:„Funkční období výkonného ředitele činí pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby a úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda2005/0085 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2062/94 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 137 odst. 1 písm. a)


text: této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[64],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[65],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[66],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[67],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci by proto mělo být změněno[68],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 11 nařízení (ES) č. 2062/94 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. V čele agentury stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0086 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost, pokud jde o funkční období výkonného ředitele(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[69],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[70],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[71],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[72],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost[73], by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 16 nařízení (ES) č. 1406/2002 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. „Funkční období výkonného ředitele trvá pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0087 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1592/2002, pokud jde o funkční období výkonného ředitele a ředitelů Evropské agentury pro bezpečnost letectví(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[74],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[75],s


text: ohledem na stanovisko Výboru regionů[76],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[77],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví[78] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 30 nařízení (ES) č. 1592/2002 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„4. Funkční období výkonného ředitele a ředitelů trvá pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0088 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 881/2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice, pokud jde o funkční období výkonného řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 71 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[79],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[80],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[81],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[82],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice[83] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 31 nařízení (ES) č. 881/2004 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Funkční období výkonného ředitele je pětileté. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby a agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0089 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2007/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele a náměstka výkonného ředitele Evropské agentury přo řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2 písm. a) a článek 66 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[84],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[85],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[86],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad


text: pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie[87] by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 26 odst. 5 nařízení (ES) č. 2007/2004 se druhá věta nahrazuje tímto:„Na návrh Komise a po zhodnocení může správní rada jejich funkční období jednou prodloužit, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda [1] Úř. věst. L 306, 7.12.2000 a KOM(2004) 451 v konečném znění, 28.6.2004.[2] Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 1.[3] KOM(2003) 644 v konečném znění.[4] KOM(2004) 289 v konečném znění.[5] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[6] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[7] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[8] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[9] Úř. věst. L 120, 11.5.1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1641/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 1).[10] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[11] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[12] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[13] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[14] Úř. věst. L 39, 13.2.1975, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2051/2004 (Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 41).[15] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[16] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[17] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[18] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[19] Úř. věst. L 139, 30.5.1975, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1649/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 25).[20] Úř. věst. C , , s. .[21] Úř. věst. C , , s. .[22] Úř. věst. C , , s. .[23] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[24] Úř. věst. L 131, 23.5.1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1648/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 22).[25] Úř. věst. C , , s. .[26] Úř. věst. C , , s. .[27] Úř. věst. C , , s. .[28] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[29] Úř. věst. L 36, 12.2.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1651/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 30).[30] Úř. věst. C , , s. .[31] Úř. věst. C , , s. .[32] Úř. věst. C , , s. .[33] Úř. věst. L 11, 14.1.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 422/2004 (Úř. věst. L 70, 9.3.2004, s. 1).[34] Úř. věst. C , , s. .[35] Úř. věst. C , , s. .[36] Úř. věst. C , , s. .[37] Úř. věst. L 227, 1.9.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 873/2003


text: (Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s. 38).[38] Úř. věst. C , , s. .[39] Úř. věst. C , , s. .[40] Úř. věst. L 314, 07.12.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1645/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 13).[41] Úř. věst. C , , s. .[42] Úř. věst. C , , s. .[43] Úř. věst. C , , s. .[44] Úř. věst. C , , s. .[45] Úř. věst. L 151, 10.6.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1652/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 33).[46] Úř. věst. C , , s. .[47] Úř. věst. C , , s. .[48] Úř. věst. C , , s. .[49] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[50] Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1642/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 4).[51] Úř. věst. C , , s. .[52] Úř. věst. C , , s. .[53] Úř. věst. C , , s. .[54] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[55] Úř. věst. L 142, 30.4.2004, s. 1.[56] Úř. věst. C , , s. .[57] Úř. věst. C , , s. .[58] Úř. věst. C , , s. .[59] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[60] Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.[61] Úř. věst. C , , s. .[62] Úř. věst. C , , s. .[63] Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 1.[64] Úř. věst. C , , s. .[65] Úř. věst. C , , s. .[66] Úř. věst. C , , s. .[67] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[68] Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1654/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 38).[69] Úř. věst. C , , s. .[70] Úř. věst. C , , s. .[71] Úř. věst. C , , s. .[72] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[73] Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 724/2004 (Úř. věst. L 129, 29.4.2004, s. 1).[74] Úř. věst. C , , s. .[75] Úř. věst. C , , s. .[76] Úř. věst. C , , s. .[77] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[78] Úř. věst. L 240, 07.09.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1701/2003 (Úř. věst. L 243, 27.9.2003, s. 5).[79] Úř. věst. C , , s. .[80] Úř. věst. C , , s. .[81] Úř. věst. C , , s. .[82] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[83] Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 1.[84] Úř. věst. C , , s. .[85] Úř. věst. C , , s. .[86] Úř. věst. C , , s. .[87] Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 26.11.2020
 COM(2020) 759 final
 2020/0336(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství, pokud jde o přijetí rozpočtu Dopravního společenství na rok 2021
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie v regionálním řídícím výboru zřízeném podle Smlouvy o založení Dopravního společenství v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí o rozpočtu Dopravního společenství na rok 2021.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1Smlouva o založení Dopravního společenství
 Smlouva o založení Dopravního společenství (dále jen „smlouva“) má za cíl vytvořit Dopravní společenství v oblasti silniční, železniční, vnitrozemské vodní a námořní dopravy, jakož i rozvoj dopravní sítě mezi Evropskou unií a jihovýchodoevropskými stranami. Smlouva vstoupila v platnost dne 1. května 2019.
 Evropská unie je smluvní stranou této smlouvy
 1
 .
 2.2Regionální řídící výbor
 Regionální řídící výbor je zřízen článkem 24 smlouvy. Odpovídá za správu smlouvy a za zajištění jejího řádného provádění. Za tímto účelem v případech stanovených smlouvou vydává doporučení a přijímá rozhodnutí. Regionální řídící výbor zejména:
 a)připravuje práci Rady ministrů;
 b)rozhoduje o zřízení technických výborů;
 c)s ohledem na nově přijaté akty EU přijímá příslušná opatření, zejména prostřednictvím revize přílohy I smlouvy;
 d)po konzultaci s Radou ministrů jmenuje ředitele stálého sekretariátu;
 e)může jmenovat jednoho či více zástupců ředitele stálého sekretariátu;
 f)stanoví pravidla stálého sekretariátu;
 g)může rozhodnutím nově stanovit výši příspěvků do rozpočtu;
 h)přijímá roční rozpočet Dopravního společenství;
 i)přijímá rozhodnutí, ve kterém je stanoven postup plnění rozpočtu, předkládání a revize účtů a inspekce;
 j)přijímá rozhodnutí ohledně sporů předložených smluvními stranami;
 k)přijímá obecné zásady v oblasti přístupu k dokumentům, pokud jde o dokumenty v držení subjektů zřízených smlouvou nebo na jejím základě;
 l)přijímá výroční zprávy, které předává Radě ministrů, o provádění globální sítě;
 m)pokud jde o některé akty Unie, stanoví lhůty a způsoby jejich provedení jihovýchodoevropskými stranami.
 Regionální řídící výbor se skládá z jednoho zástupce a jednoho jeho náhradníka za každou smluvní stranu. Všechny členské státy EU mají možnost účastnit se v roli pozorovatele.
 Regionální řídící výbor rozhoduje jednomyslně.
 2.3Zamýšlený akt regionálního řídícího výboru
 Regionální řídící výbor má v roce 2021 během svého prvního zasedání/schůze přijmout rozhodnutí týkající se rozpočtu Dopravního společenství na rok 2021 (dále jen „zamýšlený akt“).
 Cílem zamýšleného aktu je stanovit roční rozpočet Dopravního společenství na rok 2021.
 Zamýšlený akt se stane závazným pro smluvní strany v souladu s čl. 25 odst. 1 smlouvy, který stanoví: „Rozhodnutí regionálního řídícího výboru jsou pro smluvní strany závazná. Pokud rozhodnutí regionálního řídícího výboru obsahuje povinnost pro smluvní stranu jednat, přijme uvedená smluvní strana nezbytná opatření a informuje o nich regionální řídící výbor.“
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Příspěvek do rozpočtu Dopravního společenství je stanoven v příloze V smlouvy. Podíl Unie činí 80 % rozpočtu a zbývajících 20 % poskytnou strany západního Balkánu.
 Rozpočet na rok 2020 činil celkem 3 miliony EUR, z toho 2,4 milionu EUR (80 %) z EU a 0,6 milionu EUR od stran západního Balkánu.
 Navrhuje se, aby se pro rok 2021 rozpočet zvýšil na 3,525 milionu EUR, ze


text:
kterých bude 0,225 milionu EUR přeneseno z rozpočtu na rok 2020, 80 % nových prostředků bude pocházet z EU (2,64 milionu EUR)
 2
 a zbývajících 20 % (0,66 milionu EUR) od jihovýchodoevropských stran.
 Tato částka pokryje provozní náklady stálého sekretariátu a organizaci zasedání různých orgánů Dopravního společenství. Navrhované navýšení rozpočtu je odůvodněno nadcházejícím náborem dalších zaměstnanců, plánovanou vyšší frekvencí zasedání technických výborů, nákupem chybějícího IT vybavení a softwaru a plánovanými častějšími cestami ředitele a úředníků stálého sekretariátu. Očekává se, že rok 2021 bude prvním rokem běžné činnosti stálého sekretariátu, kdy již budou k dispozici všichni vedoucí i ostatní pracovníci a platný hlavní správní rámec. Podle přílohy I dohody o sídle mezi Dopravním společenstvím a Srbskem zajistí zdarma hostitelská země Srbsko kanceláře stálého sekretariátu a některá zařízení a služby týkající těchto kanceláří (nábytek, ostrahu, elektřinu, vodu a úklid).
 Přijetí tohoto rozhodnutí regionálním řídícím výborem je nezbytné k provádění smlouvy a pro fungování stálého sekretariátu.
 4.Právní základ
 4.1Procesněprávní základ
 4.1.1Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 3
 .
 4.1.2Uplatňování v tomto konkrétním případě
 Uplatňování v tomto konkrétním případě
 Regionální řídící výbor je orgán zřízený dohodou, konkrétně Smlouvou o založení Dopravního společenství.
 Akt, který má regionální řídící výbor přijmout, představuje akt s právními účinky. V souladu s článkem 35 Smlouvy o založení Dopravního společenství je regionální řídící výbor oprávněn k přijetí rozpočtu Dopravního společenství a toto rozhodnutí je pro strany Smlouvy o založení Dopravního společenství závazné. Tento akt vzhledem ke své povaze a jakožto součást mezinárodního práva, kterým se regionální řídící výbor řídí, obsahuje prvky, které ovlivňují právní postavení stran Smlouvy o založení Dopravního společenství, a tudíž i Unie. V důsledku toho musí být považován za akt s právními účinky. Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec Smlouvy o založení Dopravního společenství. Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2Hmotněprávní základ
 4.2.1Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Má-li plánovaný akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2Uplatňování v tomto konkrétním případě
 Zamýšlený akt je nezbytný pro řádné fungování Smlouvy o založení Dopravního společenství. Smlouva o založení Dopravního společenství sleduje cíle a má složky v oblasti


text:
silniční, železniční a vnitrozemské vodní dopravy, což jsou druhy dopravy, na něž se vztahuje článek 91 SFEU, jakož i v oblasti námořní dopravy, na niž se vztahuje čl. 100 odst. 2 SFEU. Vzhledem ke svému horizontálnímu charakteru se zamýšlený akt vztahuje na všechny tyto prvky. Všechny tyto prvky jsou neoddělitelně spjaty, aniž by jeden z nich byl vůči druhému vedlejší.
 Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí proto tvoří následující ustanovení: článek 91 a čl. 100 odst. 2 SFEU.
 4.3Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 91 a čl. 100 odst. 2 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5.Zveřejnění zamýšleného aktu
 V souladu s čl. 25 odst. 2 Smlouvy o založení Dopravního společenství se rozhodnutí regionálního řídícího výboru zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.
 2020/0336 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie
 v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství,
 pokud jde o přijetí rozpočtu Dopravního společenství na rok 2021
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 a čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Unie podepsala Smlouvu o založení Dopravního společenství v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2017/1937
 4
 . Tato smlouva byla schválena jménem Unie rozhodnutím Rady (EU) 2019/392 dne 4. března 2019
 5
 . Vstoupila v platnost dne 1. května 2019.
 (2)Podle článku 35 smlouvy regionální řídící výbor Dopravního společenství (dále jen „řídící výbor“) každoročně přijímá rozpočet Dopravního společenství. Podle téhož ustanovení je řídící výbor oprávněn přijímat rozhodnutí upřesňující postup plnění rozpočtu.
 (3)Řídící výbor má během svého zasedání v prosinci 2020 přijmout rozhodnutí o rozpočtu Dopravního společenství na rok 2021; nebo, pokud se tento bod během uvedeného zasedání neprojedná, se přijetí naplánuje na následující zasedání.
 (4)Navrhovaný rozpočet Dopravního společenství na rok 2021 je nezbytný pro řádné fungování orgánů Dopravního společenství. Pokrývá náklady na lidské zdroje, cestovní výdaje, IT vybavení a software, jakož i operační výdaje, jako jsou studie, technická pomoc a organizace konferencí a zasedání.
 (5)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v řídícím výboru, jelikož toto rozhodnutí je nezbytné pro fungování stálého sekretariátu Dopravního společenství a bude mít právní účinky vůči Unii,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být zaujat jménem Unie v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství, pokud jde o rozpočet Dopravního společenství na rok 2021, vychází z návrhu rozhodnutí regionálního řídícího výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2017/1937 ze dne 11. července 2017 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Smlouvy o založení Dopravního společenství (Úř. věst. L 278, 27.10.2017, s. 1).
 (2)
 Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 25. 6. 2020, C(2020) 4356.
 (3)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (4)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2017/1937 ze dne 11. července 2017 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Smlouvy o


text:
založení Dopravního společenství (Úř. věst. L 278, 27.10.2017, s. 1).
 (5)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2019/392 ze dne 4. března 2019 o uzavření Smlouvy o založení Dopravního společenství jménem Evropské unie.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 26.11.2020
 COM(2020) 759 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství, pokud jde o přijetí rozpočtu Dopravního společenství na rok 2021
 PŘÍLOHA I
 NÁVRH
 ROZHODNUTÍ č. /2020
 REGIONÁLNÍHO ŘÍDÍCÍHO VÝBORU DOPRAVNÍHO SPOLEČENSTVÍ
 ze dne ...
 o přijetí rozpočtu Dopravního společenství na rok 2021
 REGIONÁLNÍ ŘÍDÍCÍ VÝBOR DOPRAVNÍHO SPOLEČENSTVÍ,
 s ohledem na Smlouvu o založení Dopravního společenství, a zejména na čl. 24 odst. 1 a článek 35 této smlouvy,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Přijímá se rozpočet Dopravního společenství na rok 2021 připojený k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 (1)V souladu s čl. 10 odst. 1 finančních pravidel a revizních postupů platných pro Dopravní společenství mohou být prostředky dané rozpočtové položky rozpočtu na rok 2021 použity pro účely, které rozpočet připisuje jiné rozpočtové položce, a to do celkového limitu 10 % prostředků dané rozpočtové položky. Toto pravidlo neplatí pro rozpočtovou položku týkající se rozpočtu na lidské zdroje.
 (2)Prostředky přenesené s ohledem na závazky podepsané na konci roku 2020, jak je uvedeno v připojeném rozpočtu, nejsou způsobilé pro použití uvedené v prvním odstavci. Nebude se k nim přihlížet při určování maximální částky odpovídající uvedenému limitu 10 %.
 Článek 3
 (3)Prostředky, které nebyly na konci rozpočtových let 2019 a 2020 přiděleny na závazky, se zruší a vrátí smluvním stranám v souladu s procentními podíly stanovenými v příloze V Smlouvy o založení Dopravního společenství a výší skutečně uhrazených příspěvků.
 V... dne... 2020.
 Za regionální řídící výbor
 předseda/předsedkyně
 ROZPOČET DOPRAVNÍHO SPOLEČENSTVÍ NA ROK 2021
 Rozpočtová položka
 Částka
 (v EUR)
 1.Stálý sekretariát
 1.1. Lidské zdroje
 1 465 706
 1.2. Cestovní výdaje
 237 600
 1.3. Kancelářské náklady, vybavení a software
 403 080
 -Z toho nové prostředky
 308 080
 -Z toho přenesené rozpočtové prostředky odpovídající závazkům podepsaným na konci roku 2020, které jsou splatné v roce 2021
 95 000
 1
 1.4. Ostatní náklady a služby, včetně těchto:
 - externě zajištěné a jiné služby (audit, viditelnost, školení zaměstnanců, bankovní poplatky)
 - náklady na zasedání a konference
 - náklady na informační technologie a komunikaci
 - náklady na nábor zaměstnanců
 262 890
 1.5. STUDIE, Technická pomoc na podporu provádění acquis a akčních plánů EU
 690 000
 -Z toho nové prostředky
 560 000
 -Z toho přenesené rozpočtové prostředky odpovídající závazkům podepsaným na konci roku 2020, které jsou splatné v roce 2021
 130 000
 2
 2.Rada ministrů
 2.1. Náklady na zasedání a konference
 60 000
 3.Regionální řídící výbor
 3.1. Náklady na zasedání a konference
 25 450
 4.Technické výbory
 4.1. Náklady na zasedání a konference
 114 100
 5.Sociální fórum
 5.1. Náklady na zasedání a konference
 16 300
 Rezerva (přibližně 8 % nových prostředků)
 249 874
 Nové prostředky celkem
 3 300 000
 Prostředky přenesené z roku 2020 celkem
 225 000
 3
 Celkový součet
 3 525 000
 4
 Příspěvek EU (80 % nových prostředků)
 2 640 000
 Příspěvek jihovýchodoevropských stran


text:
(20 % nových prostředků: příloha V Smlouvy o založení Dopravního společenství uvádí rozdělení podle jednotlivých zemí)
 660 000
 (1)
 Orientační částka: probíhají zadávací řízení na software pro videokonference a účetnictví / lidské zdroje, smlouvy by měly být podepsány v prosinci 2020
 (2)
 Orientační částka: probíhá zadávací řízení na technickou pomoc pro dopravní observatoř, smlouva by měla být podepsána v prosinci 2020
 (3)
 Orientační částka, konečná částka bude potvrzena v prosinci 2020 po uzavření příslušných zadávacích řízení a podpisu smluv
 (4)
 Orientační částka, konečná částka bude potvrzena, až bude známa celková částka přenesená z roku 2020


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 14.9.2016
 COM(2016) 583 final
 2016/0275(COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se mění rozhodnutí č. 466/2014/EU, kterým se poskytuje záruka EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •
 Odůvodnění a cíle návrhu
 Tento návrh je součástí ambiciózního Plánu vnějších investic („EIP“), který byl oznámen ve sdělení Komise dne 7. června 2016 o zřízení nového rámce pro partnerství se třetími zeměmi v Evropském programu pro migraci
 1
 . Iniciativu EIP následně podpořila Evropská rada dne 28. června 2016; jejím cílem je řešit hlavní příčiny migrace tím, že přispěje k dosažení cílů udržitelného rozvoje. Tento návrh umožní Evropské investiční bance (EIB) přispívat na EIP prostřednictvím kvantitativního i kvalitativního rozšiřování vnějšího úvěrového mandátu EIB („ELM“). Toto umožní EIB rychle pomáhat k naplnění cílů EIP, zejména poskytováním dalších zdrojů financování pro příjemce v soukromém sektoru. Spolu s doplňkovými součástmi („stavebními kameny“) uvedenými níže tento návrh obsahuje klíčové prvky příspěvku EIB do EIP.
 Celkový rozsah a obecné podmínky záruky EU na vnější operace EIB již byly stanoveny v rozhodnutích Evropského parlamentu a Rady. Nejnovější rozhodnutí týkající se finančních operací EIB mimo Evropskou unii v období 2014-2020 bylo uvedeno v rozhodnutí č. 466/2014/EU Evropského parlamentu a Rady ze dne 16. dubna 2014 (dále jen ‚rozhodnutí‘).
 Potřeba rozpočtové záruky EU za vnější operace EIB vyplývá z povinnosti EIB uvedené ve Statutu banky - odpovídajícím způsobem zabezpečit poskytované půjčky a - obecněji – z potřeby zajistit úvěruschopnost EIB. Záruka EU je klíčovým nástrojem zajišťujícím kompatibilitu mezi finanční strukturou EIB, která obsahuje mnohem více finančních pák než jiné mezinárodní finanční instituce („IFI“), a významně vyšším přirozeným rizikem poskytování úvěrů třetím zemím, při zohlednění potřeby zabránit zhoršení AAA ratingu EIB při omezování kapitálové spotřeby.
 Unie poskytuje rozpočtové záruky na pokrytí rizik EIB týkajících se postavení banky a hrozeb politické povahy v souvislosti s finančními operacemi EIB prováděnými mimo Unii v rámci podpory cílů její zahraniční politiky. Vedle toho EIB financuje investiční akce mimo Unii na vlastní riziko, a dále činnosti v rámci konkrétních mandátů, např. v afrických, karibských a tichomořských zemích.
 Článek 19 rozhodnutí ukládá Komisi ve spolupráci s EIB předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu v polovině období, hodnotící provádění tohoto rozhodnutí v počátečních letech (2014-2016). Zpráva bude případně doplněna o návrh na změnu tohoto rozhodnutí. Zpráva v polovině období vychází z nezávislého externího hodnocení a příspěvku EIB. Zpráva bude především obsahovat návrh na doplnění seznamu způsobilých zemí.
 Na základě předpovědí EIB ohledně poskytování úvěrů v regionu po celé období mandátu Komise vnímá určité problémy při zajištění kontinuity vnějšího financování zaručeného EU po zbytek finančního výhledu mna období 2014-2020. Dále, při zvážení hodnocení rizik v těchto zemích (týká se např. východního sousedství) existují jen omezené možnosti spoléhání se na nástroje prováděné EIB na vlastní riziko („ORF“). Dále, dne 18. března 2016 Evropská rada vyzvala EIB, aby na červnovém jednání předložila „konkrétní iniciativu, která by urychleně mobilizovala další finanční prostředky na podporu udržitelného růstu, klíčové infrastruktury a sociální soudržnosti


text:
v zemích jižního sousedství a západního Balkánu“. Dne 16. června 2016, v odpovědi na závěry Evropské rady ze dne 18. března 2016, správní rada EIB projednala dokument, který je podkladem návrhu EIB pro Evropskou radu. V usnesení ze dne 28. června 2016 Evropská rada uvádí, že „iniciativa Evropské investiční banky pro jižní sousedství a západní Balkán coby první krok nového rámce spolupráce pomůže posílit investice v partnerských zemích a má naši plnou podporu“. Dokument EIB vychází ze tří stavebních kamenů:
 Stavební kámen 1: Zintenzivnění činností možných za stávajících rámců.
 Stavební kámen 2: Rozšíření spektra produktů nabízených v regionech, cílených především na podporu veřejného sektoru.
 Stavební kámen 3: Rozšíření spektra produktů nabízených v regionech, cílených především na podporu soukromého sektoru.
 Stavební kámen 1 (poskytnutí úvěrů ve výši 2 miliardy EUR) bude prováděný v rámci existujících mandátů a nástrojů intenzivnějším úvěrováním na úroveň, která plně využije stropů daných současným mandátem.
 Stavební kámen 2 (poskytnutí úvěrů ve výši 1,4 miliardy EUR); EIB uvažuje zvýšení celkových stropů v rámci mandátu o 1,4 miliardy EUR.
 Stavební kámen 3 obnáší navýšení objemu úvěrování o 2,3 miliardy EUR a rozšíření záruky EU na komerční rizika. Pro úvěry EIB soukromému sektoru v současné době platí, že záruka EU je omezena na politická rizika uvedená v rozhodnutí. Tato částka by měla být v plné výši využita pro pomoc uprchlíkům a hostitelským společenstvím v krizí zasažených oblastech.
 Všechny tři stavební kameny společně představují iniciativu EIB na posílení odolnosti jižního sousedství a západního Balkánu („iniciativa EIB týkající se odolnosti“), která je nedílnou součástí EIP.
 Na základě zjištění hodnocení v polovině období a s přihlédnutím k iniciativě EIB týkající se odolnosti Komise navrhuje doplnit text rozhodnutí následovně:
 •
 Přidat čtvrtý obecný cíl mandátu pro řešení hlavních příčin migrace. Podrobný komentář je uveden v části 5.
 •
 Uvolnit nepovinnou částku 3 miliard EUR při zachování stejného regionálního rozdělení jako dříve. Komise navrhuje, aby podpora veřejnému sektoru ze strany EIB ve výši 1,4 miliard EUR určená pro uprchlíky a hostitelská společenství (stavební kámen 2 iniciativy EIB týkající se odolnosti) byla zahrnutá do uvolněného nepovinného mandátu ve výši 3 miliard EUR.
 •
 Vytvořit doplňkový maximální strop pro mandát EIB ve veřejném sektoru ve výši 2,3 miliard EUR (stavební kámen 3 iniciativy EIB týkající se odolnosti), při zavedení komplexní záruky pro operace soukromého sektoru, přímo vázané na uprchlíky a hostitelská společenství, čímž se rozšíří oblast působnosti záruky EU na komerční rizika.
 •
 Umožnit větší míru flexibility EIB při přesouvání částek v rámci zastropovaných regionálních alokací (ze současných 10 % mezi regiony na úroveň 20 %), ale pouze ve směru vysoce prioritních regionů pro Unii, zejména Ukrajiny a regionů nucených reagovat na migraci nebo další problémy během zbývajícího období 2014-2020. Tato zvýšená míra flexibility se nevztahuje na nový mandát v rámci soukromého sektoru pro iniciativu EIB týkající se odolnosti.
 Zavedení těchto nových prvků si vyžaduje několik změn v rozhodnutí.
 •
 Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Řídící orgány EIB jsou motivovány k přijetí nezbytných opatření k úpravě činnosti EIB, tak aby účinným způsobem přispívala k


text:
vnějším politikám Unie a náležitě splňovala požadavky stanovené v tomto rozhodnutí. Záruka EU se poskytuje pouze na finanční operace EIB, jež - při dodržení požadavků formulovaných v rozhodnutí -mají podle posouzení EIB přidanou hodnotu a podporují některý z níže uvedených obecných cílů, formulovaných v článku 3 rozhodnutí:
 1. rozvoj místního soukromého sektoru, zejména podporu malých a středních podniků;
 2. rozvoj sociální a hospodářské infrastruktury, včetně dopravy, energetiky, environmentální infrastruktury a informačních a komunikačních technologií;
 3. přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování.
 Vedle těchto tří obecných cílů je sledován další, návazný cíl - regionální integrace, zejména ve smyslu ekonomické integrace zemí v předvstupní fázi, zemí v sousedství a Unie.
 Navrhuje se přidat nový obecný cíl, který spočívá ve strategické reakci zaměřené na hlavní příčiny migrace.
 Působnost záruky EU umožňuje EIB provádět operace mimo Unii při současném omezení expozice EIB, čímž bude chráněna úvěruschopnost banky. Prováděním finančních operací mimo Unii EIB nepřímo přispívá k plnění obecných cílů Unie, jež zahrnují zmírňování chudoby prostřednictvím růstu podporujícího začlenění a udržitelného rozvoje v hospodářské, environmentální a sociální oblasti, a k prosperitě Unie v měnících se globálních ekonomických podmínkách.
 Za tímto účelem Komise, ESVČ a EIB spolupracují a zajišťují sladění vnějších aktivit EIB s cíli zahraniční politiky EU v zájmu maximalizace synergií mezi financováním ze strany EIB a rozpočtovými zdroji EU, především prostřednictvím pravidelného a systematického dialogu a včasných konzultací ohledně politik, strategií a připravovaných projektů (memorandum o porozumění mezi Komisí a EIB po dohodě s ESVČ, podepsané dne 12. září 2013). S cílem poskytnout praktická opatření k provázání obecných cílů EU záruky a jejich plnění ze strany EIB Komise dne 8. května 2015 aktualizovala svoje Regionální operačně-technické pokyny.
 •
 Soulad s ostatními politikami Unie
 S přihlédnutím k žádosti Evropské rady ze dne 18. března 2016 se navržená iniciativa EIB zaměřuje na země v regionu jižního sousedství a západního Balkánu. Tyto země mají velmi naléhavé finanční potřeby v souvislosti s migrační krizí. Jedná se také o klíčový region z hlediska aktivit EIB, kde má banka velké zkušenosti, fungující síť a znalosti k tomu, aby mohla nabízet cílená finanční řešení v oblasti půjček, kombinování zdrojů financování a poradenství.
 EIB bude přispívat k posilování odolnost ekonomiky a chránit udržitelný rozvoj ve světle přílivu migrantů a uprchlíků. Bude toho dosahovat aktivní prací v následujících oblastech:
 - řešení nárůstu potřeb z hlediska infrastruktury a souvisejících služeb tak, aby bylo možné zvládat náhlý nárůst populace;
 - zlepšování nabídky pracovních příležitostí v hostitelských a uprchlických komunitách s cílem zajistit ekonomickou integraci a umožnit soběstačnost uprchlíků.
 EIB může podporovat snahy o řešení této problematiky jak podporou soukromého sektoru (malých a středních podniků, korporátní financování a mikrofinancování), tak podporou projektů ve veřejném sektoru (včetně obcí a dalších subjektů) v oblasti infrastruktury a služeb pro řešení nárůstu potřeb obyvatel.
 2.
 PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •
 Právní základ
 Návrh usnesení, kterým se mění text rozhodnutí č. 466/2014/EU Evropského parlamentu a Rady, vychází z dvojího právního základu článků 209 a 212 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále ‚Smlouva‘). Zejména čl. 209 odst. 3 Smlouvy ve


text:
spojení s článkem 208 stanoví, že EIB za podmínek stanovených ve svém statutu přispívá k provádění opatření nezbytných k dosahování cílů politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce.
 •
 Proporcionalita
 Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, jelikož záruka EU se ukázala jako efektivní prostředek pokrývání politických a vládních rizik v souvislosti s vnějšími operacemi EIB prováděnými v rámci podpory zahraniční politiky EU. Mandát EU záruky pro období 2014-2020 umožňuje, aby stávající efektivní a ekonomicky ověřená praxe pokračovala.
 •Subsidiarita (pro nevýlučnou pravomoc) a proporcionalita
 V souladu se zásadou subsidiarity a proporcionality ve smyslu článku 5 Smlouvy nelze cílů navrhovaného opatření uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, a proto jich lze lépe dosáhnout na úrovni EU. Vzhledem k rozdílům v kapacitě finančních institucí jednotlivých členských států, které ovlivňují jejich schopnost jednat, lze opatřeními na úrovni Unie – díky jejich rozsahu a účinkům – lépe dosáhnout sledovaných cílů.
 3.
 VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •
 Hodnocení ex-post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Bylo provedeno hodnocení v polovině období zaměřené na provádění rozhodnutí. Článek 19 rozhodnutí stanovuje určité požadavky na obsah zprávy:
 „Tato zpráva zahrnuje zejména:
 a)
 posouzení provádění politiky přidělování;
 b)
 posouzení podávání zpráv EIB a případná doporučení na jeho zlepšení;
 c)
 posouzení rámce pro měření výsledků, včetně ukazatelů a kritérií výkonnosti a jejich přínosu k dosažení cílů tohoto rozhodnutí;
 d)
 podrobný popis kritérií posuzovaných pro účely doporučení ohledně případného úplného nebo částečného uvolnění nepovinné dodatečné částky.“
 Zpráva Komise staví na hodnocení provedeném externí konzultační firmou (PwC) a na příspěvku od EIB.
 Zpráva konzultační firmy je dostupná na adrese:
 http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm
 Zpráva Komise vydaná v polovině období, která je přiložená k tomuto návrhu, uvádí, jak se Komise dívá na výsledky externího hodnocení, a shrnuje zjištění hodnocení a klíčové součásti návrhu Komise, včetně hodnocení EIB reakce na žádost Komise ze dne 18. března 2016.
 •
 Konzultace se zúčastněnými stranami
 Hodnocení vycházelo zejména z výměny názorů s klíčovými interními i externími zúčastněnými stranami, včetně zástupců členských států a hlavních nevládních organizací. Účelem bylo shromáždit kvalitativní informace a zahrnout názory hlavních zúčastněných stran do procesu. Na základě diagnostické zprávy bylo v květnu 2016 uspořádáno pracovní setkání s nevládními organizacemi. Se zástupci nevládních organizací byly projednány náměty na zlepšení identifikované během diagnostické gáze a dále předběžná doporučení k řešení. Výsledky těchto konzultací a diskusí umožnily externímu konzultantovi formulovat názor na stanoviska zúčastněných stran. Podrobnosti hlavního výstupu konzultací jsou uvedeny ve zprávě konzultační firmy. Hodnocení zahrnovalo také rozhovory se zástupci Komise EIB a projektové případové studie.
 •
 Posouzení dopadů
 V souvislosti s přípravou rozhodnutí Komise provedla hodnocení dopadu (IA), které bylo přiloženo k návrhu Komise. Hodnocení dopadu bylo založeno na intenzivních konzultacích s klíčovými zúčastněnými stranami - na které má rozhodnutí vliv, které se podílejí na jeho implementaci, a s legislativci.
 V souvislosti s externím hodnocením mandátu na období 2014-2020 konzultační firma provedla pohovory s hlavními institucemi, organizacemi a jednotlivci zapojenými do návrhu a realizace mandátu, a také se subjekty, které mají nejlepší vhled do výsledků a dopadů operací. Mezi tyto zúčastněné


text:
subjekty patřili pracovníci EIB a Komise, zástupci národních vlád, personál mezinárodních a rozvojových finančních institucí, soukromých a institucionálních investorů, finančních zprostředkovatelů soukromého sektoru a oprávněných osob z řad soukromého i veřejného sektoru. Tento proces umožnil shromáždit velmi specifické, podrobné a technické podklady, a zúčastněným stranám dal příležitost zahrnout jejich názory a náměty do hodnocení. Rozhovory se točily kolem témat jako relevance podoby a implementace ELM, její soudržnost s ohledem na zahraniční politiku EU a další nástroje Unie, efektivita, vnímání konečnými příjemci a účinnost zajištění monitorováním. Na základě nedávného hodnocení dopadu a vnějšího hodnocení tento nový návrh neobsahuje oddělené hodnocení dopadu, protože rozsah navržených změn rozhodnutí se omezuje především na rozšíření záruky a navýšení stropů definovaných v rozhodnutí.
 4.
 ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Záruční fond pro vnější vztahy (dále jen „záruční fond“), zřízený nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009, zajišťuje likvidní rezervu pro rozpočet Unie pro případ ztrát z finančních operací EIB a vnějších vztahů, např. makrofinanční pomoci a úvěrů Euratomu. Mandát EIB představuje asi 90 % portfolia krytého záručním fondem.
 Záruční fond získává prostředky jednorázovou roční platbou z rozpočtu Unie. Cílem mechanismu financování záručního fondu je udržovat fond na úrovni 9 % poskytnutých úvěrů a je de facto stropem objemu externího mandátu EIB krytého zárukou EU rozpočtu. Externí hodnocení fungování záručního fondu provedené v roce 2016
 2
 došlo k závěru, že 9 % hranice je odpovídající.
 Návrh předpokládá navýšení celkového stropu finančních operací EIB v rámci záruky EU v období 2014-2020 uvolněním dodatečné částky 3 miliardy EUR uvedené v rozhodnutí, a doplněním nového mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru na projekty, které řeší hlavní příčiny migrace, ve výši 2,3 miliardy EUR. Celkový strop dosáhne výše 32,3 miliard EUR a bude rozdělený do regionálních stropů a podstropů.
 Dodatečné rozpočtové potřeby pro zajištění záručního fondu v souvislosti se zvýšením celkového stropu mandátu budou financovány z rozpočtové položky 01 03 06. Příslušné opravné položky a rezervy budou financovány ve víceletém finančním rámci, přičemž kalkulace vychází z očekávaných vzorců vyplácení a splácení zaručených úvěrů. Nad aktuální víceletý finanční rámec by dodatečné rozpočtové potřeby měly být omezeny na 115 milionů EUR v období 2018-2020 na základě ročních předpovědí vyplácení EIB úvěrů. Část úvěrů podepsaných podle současného mandátu EIB bude vyplacena a splácena po roce 2020.
 Bude oceněna záruka EU kryjící finanční operace EIB v rámci mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru. Příjmy z rizikové přirážky v souvislosti s finančními operacemi EIB v rámci mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru budou hrazeny do záručního fondu na účely krytí komerčních rizik.
 Rozpočtové dopady zajištění záručního fondu, včetně příslušných předpokladů, jsou uvedeny v legislativním finančním výkazu, který je přílohou tohoto návrhu.
 5.
 OSTATNÍ PRVKY
 •
 Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 EIB řídí své finanční a investiční operace kryté zárukou EU v souladu s vlastními pravidly a postupy, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které je Komise zastoupena jedním řádným a jedním zastupujícím členem, schvaluje všechny finanční operace EIB a dohlíží na to, aby


text:
EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
 Třístranná dohoda mezi Komisí, Účetním dvorem a EIB stanoví podrobná pravidla, podle nichž Účetní dvůr provádí své audity finančních operací EIB, na něž se vztahuje záruka EU.
 V souladu s rozhodnutím se vydávají pravidelné zprávy. Komise bude každoročně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o provádění mandátu EIB.
 Zprávy budou vycházet z odpovídacím způsobem agregovaných ukazatelů za celé portfolium tam, kde to bude možné, nebo za daný sektor. V kontextu rámce měření výsledků budou tyto ukazatele měřeny v celém projektovém cyklu na úrovni hodnocení a během monitorování, až do dokončení projektu. Ukazatele budou měřeny ihned poté, co budou k dispozici první výstupy - většinou do tří let po dokončení projektu. V co nejvyšší možné míře budou využity pro účely závěrečné zprávy.
 EIB poskytne Komisi o každé finanční operaci kryté zárukou EU statistické, finanční a účetní údaje nezbytné k tomu, aby EIB splnila svou povinnost podávat zprávy nebo požadavky Účetního dvora, spolu s osvědčením auditora o nesplacených částkách finančních operací EIB.
 •
 Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 Na základě vyhodnocení zjištění uvedených v hodnocení v polovině období a s ohledem na souvislosti, včetně iniciativy EIB týkající se odolnosti, lze klíčové prvky změn rozhodnutí shrnout následovně:
 -
 V důsledku nečekaných geopolitických událostí, které nutí EU poskytnout rychlou a významnou finanční podporu v rámci vnějšího mandátu, objem finančních operací EIB po 1,5 roce plnění mandátu silně ovlivnil některé regionální stropy, čímž pro některé regiony došlo k omezení dostupných zdrojů (Asie; Jižní Afrika, Střední Asie, východní Evropa, jižní Kavkaz). Tato situace by mohla dopadnout na budoucí operace EIB a snížit kapacitu mandátu s ohledem na reakci na další možné výzvy nebo priority EU v příštích letech. Proto se navrhuje uvolnit dodatečnou částku ve výši 3 miliard EUR a upravit stropy regionálního rozdělování uvedené v příloze I rozhodnutí.
 •
 Je přidán nový horizontální obecný cíl, který řeší hlavní příčiny migrace.
 •
 Doplňující částka 3 miliard EUR zahrnuje 1,4 miliardy na financování iniciativy EIB týkající se odolnosti (stavební kámen 2) na operace za účasti veřejných partnerů. Tato částka ve výši 1,4 miliardy EUR bude rozdělena mezi země v předvstupní fázi a středomořské státy.
 •
 Navýšení celkového stropu o 2,3 miliardy EUR na finanční operace EIB pro soukromý sektor (stavební kámen 3) se týká projektů podporujících uprchlíky a/nebo hostitelská společenství. Tato částka bude rozdělena na základě předpovědí EIB mezi země v předvstupní fázi a středomořské státy. V této souvislosti a pro výše uvedenou částku platí, že záruka EU na tyto operace se rozšiřuje na všechny platby pro EIB, které banka neobdrží („komplexní záruka“), a ne jen na politická rizika tak, jak je to uvedeno v aktuálním znění rozhodnutí. Komplexní záruka EU související s novým mandátem bude oceněna. Příjmy budou hrazené do Záručního fondu pro vnější vztahy. Maximální strop operací EIB v rámci záruky EU se tak navyšuje na 32,3 miliardy EUR.
 •
 Pokud jde o rámec měření výsledků, EIB musí zpracovat a zavést ukazatele pro projekty strategické reakce a řešení hlavních příčin migrace.


text:
V kontextu každoročních zpráv Komise o finančních operacích EIB pro Evropský parlament a Radu se zahrnuje hodnocení dopadu v rámci této strategické reakce.
 •
 Přezkoumání seznamu způsobilých zemí: Odstranění států s vysokými příjmy a vysokým investičním hodnocením, jako jsou Brunej, Island, Izrael, Singapur, Chile a Jižní Korea ze seznamu způsobilých zemí; totéž latí pro zvláštní administrativní regiony (SAR) Hongkong a Macao. Dále byl do seznamu potenciálně způsobilých zemí přidán Írán (příloha II rozhodnutí).

 Byl přidán odkaz na Pařížskou dohodu přijatou v rámci Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu. Objem operací EIB na zmírnění důsledků klimatických změn a přizpůsobení by měl přispět ke zvýšení podílu úvěrů od EIB na investice související s klimatem v rozvojových zemích z 25 % na 35 % do roku 2020. V období, kterého se týká rozhodnutí, by při zohlednění priorit mandátu měl minimální objem těchto operací nadále představovat 25 % celkových finančních operací EIB; zároveň by EIB měla usilovat o zachování dosavadních dobrých výsledků. Navrhuje se, aby EIB posílila prvky přizpůsobení ve svých příspěvcích na projekty řešení klimatických změn.

 Strop pro přerozdělení mezi regiony se zvyšuje z 10 % na 20 % tam, kde se to týká potřeby řešit urgentní problémy a krizové situace, ke kterým může dojít během období mandátu, a které budou uznány jako vysoké priority zahraniční politiky EU. Přerozdělení se netýká částky 2,3 miliardy EUR v rámci mandátu pro soukromý sektor, ani 1,4 miliardy EUR na projekty veřejného sektoru, které řeší hlavní příčiny migrace.
 •
 EIB podpora pro malé a střední podniky v Unii se musí zvýšit (internacionalizace EU podniků).
 •
 Podtrhuje se přímý příspěvek z mandátu EIB na dosažení některých cílů SDG.
 2016/0275 (COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se mění rozhodnutí č. 466/2014/EU, kterým se poskytuje záruka EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 209 a 212 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Mezinárodní společenství čelí bezprecedentní uprchlické krizi, která si vyžaduje solidaritu a efektivní mobilizaci finančních zdrojů a vyvolává potřebu konfrontovat a řešit stávající problémy společně. Všechny zúčastněné strany potřebují spolupracovat na uplatňování udržitelných střednědobých a dlouhodobých politik a efektivně využívat existující procesy a programy na podporu iniciativ, které přispívají k řešení hlavních příčin migrace.
 (2)Je třeba připravit nový, na výsledky orientovaný rámec partnerství se třetími zeměmi, který by zohlednil všechny unijní politiky a nástroje. Jako součást tohoto nového rámce partnerství by měl vzniknout plán vnějších investic s cílem podporovat investice v regionech mimo Unii a zároveň přispívat k dosahování cílů udržitelného rozvoje. Dále by měl plnit cíle Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a také cíle dalších nástrojů pro financování vnější činnosti.
 (3)Návrh Evropské investiční banky (EIB) na přispívání do plánu vnějších investic (EIP) prostřednictvím iniciativy EIB na posilování odolnosti v zemích jižního sousedství a západního Balkánu („iniciativa EIB týkající


text:
se odolnosti“) byl Evropskou radou chválen dne 28. června 2016.
 (4)Klíčovou součástí iniciativy EIB týkající se odolnosti je rozšíření – jak kvantitativní, tak kvalitativní – vnějšího úvěrového mandátu EIB (ELM). Toto by mělo umožnit EIB rychle pomáhat k naplnění cílů EIP, zejména poskytováním dalšího financování pro příjemce v soukromém sektoru.
 (5)Komplementarita iniciativy EIB týkající se odolnosti s dalším součástmi EIP bude zajištěna strategickou radou Evropského fondu pro udržitelný rozvoj, kde EIB bude mít svého zmocněného zástupce.
 (6)Dále by v souladu se závěry Evropské rady EIB měla v rámci plánu vnějších investic předložit provozní radě sousedství součást iniciativy EIB týkající se odolnosti pro soukromý sektor coby první investiční okno.
 (7)Rozpočtová záruka na finanční operace prováděné mimo Unii byla udělena EIB rozhodnutím č. 466/2014/EU Evropského parlamentu a Rady
 3
 .
 (8)V souladu s článkem 19 rozhodnutí č. 466/2014/EU Komise ve spolupráci s EIB připravila zprávu v polovině období, kterou se hodnotí provádění uvedeného rozhodnutí na základě nezávislého externího hodnocení.
 (9)S cílem umožnit ELM reagovat na potenciální nadcházející výzvy a unijní priority, a dále poskytnout možnost strategické reakce zaměřené na hlavní příčiny migrace by maximální strop pro finanční operace EIB se zárukou EU měl být navýšen na 32 300 000 000 EUR uvolněním nepovinné dodatečné částky ve výši 3 000 000 000 EUR. V rámci obecného mandátu by měla být částka 1 400 000 000 EUR vyčleněna na projekty veřejného sektoru zaměřené na uprchlíky a hostitelská společenství v krizí zasažených oblastech.
 (10)V rámci nového mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru by měla být částka 2 300 000 000 EUR vyčleněna na projekty řešící hlavní příčiny migrace, až do maximálního zvýšeného stropu, a měla by se na ni vztahovat komplexní záruka EU.
 (11)Řešení hlavních příčin migrace by mělo být doplněno jako nový cíl mandátu.
 (12)Je nutné zajistit komplementaritu a koordinaci s unijními iniciativami, které řeší hlavní příčiny migrace, včetně podpory Unie na udržitelnou reintegraci vrátivších se migrantů v zemích původu.
 (13)Na základě Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu
 4
 by měla EIB usilovat o udržení vysoké míry financování projektů v této oblasti v rámci ELM, a přispět ke zvýšení investic souvisejících s klimatem v rozvojových zemích z 25 % na 35 % do roku 2020.
 (14)Riziko pro rozpočet Unie v souvislosti s finančními operacemi EIB v rámci mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru by mělo být oceněno a příjmy generované z ocenění rizik by měly být hrazené do Záručního fondu pro vnější vztahy tak, aby byla krytá komerční rizika a aby se zamezilo narušením trhu.
 (15)EIB by měla rozpracovat a zavést sadu ukazatelů do svého rámce měření výsledků pro projekty veřejného a soukromého sektoru zaměřené na uprchlíky a hostitelská společenství. Proto by mělo být do výroční zprávy Komise pro Evropský parlament a Radu ohledně finančních operací EIB zaměřených na řešení hlavních příčin migrace zahrnuto posouzení přínosu těchto operací.
 (16)Pouze v případě potřeby reagovat na naléhavé problémy a kritické situace, ke kterým může dojít během období mandátu a které budou uznány za unijní priority, může být strop pro


text:
přerozdělení mezi regiony ze strany EIB během mandátu navýšen z 10 % na 20 %. Mandát pro soukromý sektor ve výši 2 300 000 000 EUR ani částku 1 400 000 000 EUR vyhrazenou na projekty veřejného sektoru nelze přerozdělit, protože jejich účelem je řešit hlavní příčiny migrace.
 (17)Seznam způsobilých regionů a zemí a potenciálně způsobilých regionů a zemí by měl být pozměněn tak, aby neobsahoval země s vysokými příjmy a vysokým investičním hodnocením (Brunej, Island, Izrael, Singapur, Chile a Jižní Korea). Dále by do seznamu potenciálně způsobilých zemí měl být přidán Írán.
 (18)Rozhodnutí č. 466/2014/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Rozhodnutí č. 466/2014/EU se mění takto:
 1)
 Článek 2 se nahrazuje tímto:
 „Článek 2
 Stropy pro finanční operace EIB v rámci záruky EU
 1.
 Maximální strop pro finanční operace EIB v rámci záruky EU v období 2014-20 nepřesáhne v období 2014–2020 částku 32 300 000 000 EUR. Částky, které se původně pro finanční operace plánovaly, ale později byly zrušeny, se do tohoto stropu nezapočítávají.
 Tento maximální strop je rozdělen na:
 a) maximální částku 30 000 000 000 EUR v rámci obecného mandátu, z čehož částka do výše 1 400 000 000 EUR je vyčleněna na projekty ve veřejném sektoru zaměřené na uprchlíky a hostitelská společenství;
 b) maximální částku 2 300 000 000 EUR v rámci mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru na projekty řešící hlavní příčiny migrace.
 2.
 Maximální částky v rámci obecného mandátu a v rámci mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru uvedené v odstavci 1 se dělí na regionální stropy a podstropy, jak stanoví příloha I. V rámci regionálních stropů zajistí EIB postupně vyvážené rozdělení mezi jednotlivé země v regionech, na něž se vztahuje záruka EU.“
 2)
 Článek 3 se mění takto:
 a) V odstavci 1 se doplňuje nové písmeno d), které zní:
 „d)
 strategická reakce zaměřená na řešení hlavních příčin migrace.“;
 b)
 v odstavci 5 se první pododstavec nahrazuje tímto:
 „V zájmu zajištění co největšího dopadu investic do soukromého sektoru na rozvoj usiluje EIB o posílení místního soukromého sektoru v přijímajících zemích podporou místních investic, jak je stanoveno v odst. 1 písm. a). Finanční operace EIB na podporu obecných cílů uvedených v odstavci 1 usilují rovněž o to, aby zvýšily podporu, kterou Unie poskytuje investičním projektům malých a středních podniků. Za účelem účinného sledování využití finančních prostředků ve prospěch dotčených malých a středních podniků stanoví a udržuje EIB odpovídající smluvní ustanovení, včetně standardních povinností pro předkládání zpráv finančními prostředníky a příjemci.“;
 c)
 odstavce 7 a 8 nahrazují tímto:
 „7.
 Finanční operace EIB na podporu obecných cílů stanovených v odst. 1 písm. c) podporují investiční projekty v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování, které přispívají k plnění celkových cílů Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu a Pařížské dohody přijaté v rámci této úmluvy, a to zejména zamezením emisí skleníkových plynů nebo jejich snižováním v oblastech obnovitelných zdrojů energie, energetické účinnosti a udržitelné dopravy nebo zvyšováním odolnosti ohrožených zemí, odvětví a regionů vůči nepříznivým dopadům změny klimatu.


text:
Kritéria způsobilosti pro projekty v oblasti změny klimatu jsou vymezena ve strategii EIB týkající se změny klimatu
 5
 , která byla aktualizována roku 2015. Na základě metodik posuzování emisí skleníkových plynů a odchylek emisí navržených EIB bude analýza uhlíkové stopy zahrnuta do procesu hodnocení dopadů na životní prostředí s cílem určit, zda návrhy projektu optimalizují zvýšení energetické účinnosti.
 Po dobu, které se týká toto rozhodnutí, by se EIB měla snažit udržet současnou vysokou úroveň operací souvisejících se změnou klimatu, přičemž minimální podíl těchto operací musí představovat nejméně 25 % celkového objemu finančních operací EIB.
 EIB posílí prvky přizpůsobení ve svém přínosu k projektům v oblasti klimatických změn.
 8.
 Finanční operace EIB na podporu obecných cílů stanovených v odst. 1 písm. d) podporují projekty, které řeší hlavní příčiny migrace, přispívají k dlouhodobé ekonomické odolnosti a chrání udržitelný rozvoj v přijímajících zemích. Finanční operace EIB zejména řeší zvýšené nároky na infrastrukturu a související služby v reakci na příliv migrantů a rozvíjejí pracovní příležitosti v hostitelských a uprchlických komunitách s cílem podpořit ekonomickou integraci a umožnit uprchlíkům ekonomickou soběstačnost.
 Tyto finanční operace podporují:
 a) soukromý sektor v oblastech malých a středních podniků, korporátních financí a mikrofinancí;
 b) veřejný sektor včetně obcí a dalších subjektů veřejného sektoru, pokud jde o infrastrukturu a služby k řešení výrazně zvýšených potřeb.“;
 3)
 V čl. 8 odst. 1 se doplňuje nový druhý pododstavec, který zní:
 „Komplexní záruka se použije také na finanční operace EIB v rámci mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru podle čl. 2 odst. 1 písm. b).“;
 4)
 V článku 10 se doplňuje nový třetí pododstavec, který zní:
 „Riziko pro rozpočet Unie v souvislosti s finančními operacemi EIB v rámci mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru podle č. 2 odst. 1 písm. b) bude oceněno a příjmy z ocenění rizika se vyplatí do Záručního fondu pro vnější vztahy.“;
 5)
 V článku 11 se odstavec 1 mění takto:
 a)
 v písmenu b) se doplňuje nová věta, která zní:
 „b)
 EIB musí zpracovat a zavést ukazatele pro projekty strategické reakce k řešení hlavních příčin migrace;“;
 b)
 doplňuje se nové písmeno j), které zní:
 „j)
 posouzení přínosu finančních operací EIB ke strategické reakci a řešení hlavních příčin migrace.“;
 6)
 Článek 20 se nahrazuje tímto:
 „Do 31. prosince 2021 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí.“
 7)
 Přílohy I, II a III se nahrazují zněním příloh I, II a III tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 předseda/předsedkyně
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.
 RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.
 Název návrhu/podnětu
 1.2.
 Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3.
 Povaha návrhu/podnětu
 1.4.
 Cíle
 1.5.
 Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.6.
 Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7.
 Předpokládaný způsob řízení
 2.
 SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.
 Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2.
 Systém řízení a kontroly
 2.3.
 Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3.
 ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.
 Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 3.2.
 Odhadovaný dopad na výdaje


text:
3.2.1.
 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2.
 Odhadovaný dopad na operační prostředky
 3.2.3.
 Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.3.
 Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 466/2014/EU ze dne 16. dubna 2014, kterým se poskytuje záruka EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii
 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 6
 Hlava 01 – Hospodářské a finanční záležitosti
 Aktivita ABB: Mezinárodní hospodářské a finanční věci
 1.3.Povaha návrhu/podnětu
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
 7
 X Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
 ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4.Cíle
 1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
 Obecným cílem činnosti EIB mimo Unii v rámci vnějšího mandátu je podporovat zahraniční politiky EU financováním relevantních investičních projektů v partnerských zemích kombinací rozpočtové záruky EU a vlastních zdrojů EIB.
 Prostřednictvím svých finančních operací mimo EU v rámci záruky EU by EIB měla podporovat udržitelný hospodářský, sociální a environmentální rozvoj partnerských zemí EU a jejich partnerství s Unií.
 Obecné cíle, které sledují finanční operace EIB v rámci tohoto mandátu, jsou následující:
 (a) rozvoj místního soukromého sektoru, zejména podpora malých a středních podniků;
 (b) rozvoj sociální, environmentální a hospodářské infrastruktury;
 (c) přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování.
 (d) strategická reakce zaměřená na řešení hlavních příčin migrace.
 1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl ABM č. 2: „Zlepšit profil EU, vnější zastoupení a vztahy s EIB, EBRD a dalšími mezinárodními finančními institucemi, včetně zlepšení pověsti EU na relevantních hospodářských fórech s cílem posílit soudržnost mezi jejich strategiemi a působením a vnějšími prioritami EU“.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 Hlava 01.03 – Mezinárodní hospodářské a finanční záležitosti
 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady
 V souvislosti s přípravou rozhodnutí č. 466/2014/EU Komise provedla hodnocení dopadu (IA), které bylo přiloženo k návrhu Komise.
 Jelikož tento návrh na změnu textu rozhodnutí č. 466/2014/EU míří pouze na rozšíření záruky EU a navýšení stropů, měla by pro něj platit výjimka z povinného hodnocení dopadu.
 1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů
 Od roku 2012 vzniká rámec měření výsledků a dopadů EIB operací na základě sledování sady ukazatelů. „Rámec měření výsledků (REM)
 8
 zlepšuje kvalitu ex-ante hodnocení očekávaných výsledků projektu a zvyšuje schopnost EIB vykazovat skutečně dosažené výsledky. REM slouží k prokázání toho, jak úvěry EIB vytvářejí výstupy, které umožňují výsledky a časem vedou k dopadům, které jsou v souladu s cíli mandátu banky.
 Dále: pokrok směrem k dosahování specifických a provozních cílů návrhu se sleduje s pomocí základních ukazatelů uvedených v části „Pravidla pro sledování a podávání zpráv“.
 [Pokud jde o financování projektů, které podporují opatření v oblasti klimatu:
 Klimatické standardy EIB, které definují cíle EIB zaměřené na přidanou hodnotu, vyžadují sladění s politikou EU v oblasti změny klimatu. EIB se bude konkrétně zasazovat o následující:
 •
 Učiní svoje úvěrové portfolio vstřícnější vůči opatřením v oblasti změny klimatu tím, že bude podporovat projekty zaměřené na zmírnění dopadů změn klimatu