text:
protokolu připojeného k závěrečnému aktu konference zplnomocněných zástupců smluvních států úmluvy, podepsaného v Paříži dne 10. července 1984 (Úř. věst. L 162, 18.6.1986, s. 33).
 (16)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).
 (17)
 JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.
 (18)
 7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.
 (19)
 COM(2018) 28 final, 16.1.2018.
 (20)
 Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1).
 (21)
 Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Unie k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).
 (22)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 ze dne 12. prosince 2017 o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 (Úř. věst. L 347, 28.12.2017, s. 81).
 (23)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1627 ze dne 14. září 2016 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (Úř. věst. L 252, 16.9.2016, s. 1).
 (24)
 Nařízení Rady (ES) č. 1936/2001 ze dne 27. září 2001, kterým se stanoví kontrolní opatření pro rybolov některých populací vysoce stěhovavých ryb (Úř. věst. L 263, 3.10.2001, s. 1).
 (25)
 Nařízení Rady (ES) č. 520/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 973/2001 (Úř. věst. L 123, 12.5.2007, s. 3).
 (26)
 Nařízení Rady (ES) č. 1984/2003 ze dne 8. dubna 2003, kterým se zavádí systém statistického sledování obchodu s mečounem obecným a tuňákem velkookým ve Společenství (Úř. věst. L 295, 13.11.2003, s. 1).
 (27)
 Rozhodnutí Rady ze dne 20. června 2014 o postoji, který se má jménem Evropské unie zaujmout v rámci v rámci Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 8.3.2019
 COM(2019) 111 final
 PŘÍLOHY
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku, a kterým se zrušuje rozhodnutí 10974/1/14 REV 1
 PŘÍLOHA I
 Postoj, který má být zaujat jménem Unie v rámci Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku („komise ICCAT“)
 1.ZÁSADY
 Unie v rámci komise ICCAT:
 a) jedná


text:
v souladu s cíli a zásadami, které Unie sleduje v rámci společné rybářské politiky (SRP), a to zejména uplatňováním principu předběžné opatrnosti a cílů souvisejících s maximálním udržitelným výnosem stanovených v čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, s cílem podpořit zavádění ekosystémového přístupu k řízení rybolovu, zamezit nežádoucím úlovkům a co možná nejvýrazněji je snížit, postupně eliminovat výměty a v co možná nejvyšší míře snížit dopad rybolovných činností na mořské ekosystémy a jejich stanoviště, a dále pak podporou hospodářsky životaschopného a konkurenceschopného odvětví rybolovu v Unii, s cílem zajistit odpovídající životní úroveň osobám, které jsou závislé na rybolovných činnostech, a zároveň zohlednit zájmy spotřebitelů;
 b) usiluje o odpovídající zapojení zúčastněných stran do přípravné fáze opatření komise ICCAT a zajistí, aby opatření přijatá v rámci komise ICCAT byla v souladu s úmluvou ICCAT;
 c) zajistí, aby opatření přijatá v rámci komise ICCAT byla v souladu s mezinárodním právem, a zejména s ustanoveními Úmluvy OSN o mořském právu z roku 1982, Dohody OSN týkající se zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995, Dohody k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři z roku 1993, jakož i Dohody Organizace pro výživu a zemědělství o opatřeních přístavních států z roku 2009;
 d) podporuje postoje, které jsou v souladu s osvědčenými postupy regionálních organizací pro řízení rybolovu (RFMO) v téže oblasti;
 e) usiluje o soudržnost a soulad s politikami, které Unie provádí jako součást dvoustranných vztahů s třetími zeměmi v oblasti rybolovu, a zajišťuje soudržnost s ostatními politikami, zejména v oblasti vnějších vztahů, zaměstnanosti, životního prostředí, obchodu, rozvoje, výzkumu a inovací;
 f)zajistí, aby byly dodržovány mezinárodní závazky Unie;
 g) řídí se závěry Rady ze dne 19. března 2012 týkajícími se sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky
 1
 ;
 h) usiluje o vytvoření rovných podmínek pro loďstvo Unie v rámci oblasti, na kterou se vztahuje úmluva, na základě stejných zásad a standardů, jako jsou ty, jež jsou platné podle práva Unie, a o podporu jednotného uplatňování těchto zásad a standardů;
 i) jedná v souladu se společným sdělením vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů
 2
 a se závěry Rady o uvedeném společném sdělení
 3
 a podporuje opatření na povzbuzení a zvýšení účinnosti komise ICCAT, případně i na zlepšení její správy a výkonnosti (zejména pokud jde o vědu, soulad, transparentnost a rozhodování), čímž přispívá k udržitelné správě oceánů ve všech jejích dimenzích;
 j) podporuje účinnější koordinaci mezi regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a regionálními úmluvami pro mořské prostředí, případně i spolupráci se světovými organizacemi v rámci jejich oblasti působnosti, a zejména pak spolupráci v rámci úmluv OSPAR, HELCOM a Barcelonské úmluvy, jichž je Unie rovněž smluvní stranou;
 k)podporuje koordinaci a spolupráci v otázkách společného zájmu s jinými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu tuňáka, zejména prostřednictvím reaktivace procesu zahájeného v Kóbe pro regionální organizace pro řízení rybolovu tuňáka a jeho rozšířením na všechny regionální organizace pro řízení

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
rybolovu.
 2.SMĚRY
 Tam, kde je to vhodné, usiluje Unie o to, aby byla v rámci komise ICCAT přijata následující opatření:
 a) opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů v oblasti úmluvy ICCAT založená na nejlepších dostupných vědeckých doporučeních, včetně ročních celkových přípustných odlovů a kvót nebo regulace intenzity odlovu živých biologických mořských zdrojů, na něž se vztahuje úmluva ICCAT, která tam, kde je to možné, umožní dosáhnout míry využití umožňující maximální udržitelný výnos do roku 2015 nebo postupně nejpozději do roku 2020. Tam, kde je to nutné, zahrnou tato opatření pro zachování a řízení zvláštní opatření pro populace, které jsou nadměrně loveny, tak aby intenzita rybolovu odpovídala dostupným rybolovným právům;
 b) opatření pro předcházení, potírání a odstranění nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností v oblasti působnosti úmluvy, včetně vytvoření seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov;
 c) opatření pro sledování, kontrolu a dozor v oblasti působnosti úmluvy ICCAT, aby byla zajištěna účinnost kontroly a dodržování opatření přijatých v rámci komise ICCAT;
 d) opatření k minimalizaci negativního dopadu rybolovných činností a akvakultury na biologickou rozmanitost moří, mořské ekosystémy a jejich stanoviště, včetně opatření ke snížení znečištění moří, předcházení vypouštění plastů do moří a snížení dopadu přítomnosti plastů v mořích na biologickou rozmanitost moří a mořské ekosystémy, opatření na ochranu citlivých mořských ekosystémů v oblasti úmluvy ICCAT v souladu s rezolucemi Valného shromáždění OSN, opatření k předcházení nežádoucím úlovkům a co největšímu snížení nežádoucích úlovků, zejména zranitelných mořských druhů, a opatření k postupnému odstranění výmětů;
 e)opatření k řízení používání lovných zařízení s uzavíracím mechanismem, zejména s cílem zlepšit sběr údajů, aby bylo možné sledovat a monitorovat používání lovných zařízení a přesně určit jejich množství, snížit jejich dopady na zranitelné populace tuňáků, zmírnit jejich možné dopady na cílové a necílové druhy, jakož i na ekosystém, a omezit hromadění mořského odpadu;
 f)opatření ke snížení dopadu opuštěných, ztracených či jinak odhozených lovných zařízení v oceánu a usnadnění identifikace a zpětného získávání těchto zařízení;
 g) opatření mající za cíl zákaz rybolovu prováděného výhradně za účelem odběru žraločích ploutví a opatření požadující, aby všichni žraloci byli vykládáni se všemi ploutvemi přirozeně připojenými k tělu;
 h)doporučení, která podporují provedení úmluvy Mezinárodní organizace práce o práci v odvětví rybolovu (tam, kde je to vhodné, a v rozsahu povoleném příslušnými ustavujícími dokumenty);
 i) dodatečná technická opatření založená na doporučeních podpůrných orgánů a pracovních skupin komise ICCAT.
 PŘÍLOHA II
 Každoroční stanovení postoje Unie, který má být zaujat
 na zasedáních Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku
 Před každým zasedáním komise ICCAT, na kterém má tento orgán přijmout rozhodnutí, která mohou být pro Unii závazná, je třeba podniknout nezbytné kroky, aby postoj, který má být jménem Unie vyjádřen, zohledňoval nejnovější vědecké a jiné relevantní údaje předložené Evropské komisi v souladu se zásadami a směry stanovenými v příloze I.
 Za tímto účelem na základě uvedených údajů předá Evropská komise Radě nebo jejím přípravným orgánům s dostatečným předstihem před každým zasedáním komise ICCAT písemný dokument obsahující podrobnosti o navrhovaném stanovení postoje Unie, aby se podrobnosti o postoji, jenž má být jménem Unie vyjádřen,


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 12.10.2016
 COM(2016) 620 final
 2016/0300(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má Evropská unie zaujmout v rámci Smíšeného výboru Evropské unie a Švýcarska pro GNSS, který byl zřízen dohodou o spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé týkající se evropských programů družicové navigace
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Přiložený návrh je právním nástrojem schvalujícím postoj, který má Unie zaujmout v rámci Smíšeného výboru Evropské unie a Švýcarska pro GNSS (dále jen „smíšený výbor“), který byl zřízen dohodou o spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé týkající se evropských programů družicové navigace (dále jen „dohoda“).
 Dne 23. září 2013 přijala Rada rozhodnutí o podpisu této dohody jménem Evropské unie a o prozatímním uplatňování některých jejích ustanovení.
 Následně byla dohoda podepsána v Bruselu dne 18. prosince 2013 při zasedání Rady Evropské unie. Dohoda se v souladu s čl. 27 odst. 2 dohody prozatímně uplatňuje od 1. ledna 2014.
 Švýcarsko již dohodu ratifikovalo dne 7. července 2015, zatímco na úrovni EU ratifikace probíhá.
 Dohodou byl zřízen Smíšený výbor Evropské unie a Švýcarska pro GNSS pro řízení a řádné provádění této dohody. Smíšený výbor přijme svůj jednací řád.
 2.VÝSLEDKY JEDNÁNÍ
 Ustanovení čl. 20 odst. 2 dohody stanoví, že smíšený výbor přijme svůj jednací řád, který mimo jiné obsahuje ustanovení o svolávání zasedání, jmenování předsedy výboru a jeho funkčním období.
 Připojená předloha jednacího řádu je výsledkem jednání se Švýcarskem.
 3.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Právním základem pro schválení postoje, který má Unie zaujmout ve smíšeném výboru zřízeném podle dohody o spolupráci je článek 172 ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 S ohledem na výše uvedené jednání Evropská komise navrhuje, aby Rada přijala rozhodnutí, kterým se schvaluje postoj, který má Unie zaujmout ve smíšeném výboru, pokud jde o jeho jednací řád.
 2016/0300 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má Evropská unie zaujmout v rámci Smíšeného výboru Evropské unie a Švýcarska pro GNSS, který byl zřízen dohodou o spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé týkající se evropských programů družicové navigace
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 1.Dohoda o spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé týkající se evropských programů družicové navigace (dále jen „dohoda“) se prozatímně provádí ode dne 1. ledna 2014.
 2.Článek 20 dohody zřizuje smíšený výbor pod názvem „Smíšený výbor Evropské unie a Švýcarska pro GNSS“ (dále jen „smíšený výbor“) a stanoví se, že tento výbor by měl přijmout svůj jednací řád.
 3.Je proto vhodné stanovit postoj Unie, pokud jde o jednací řád, který má být smíšeným výborem přijat,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 1.Postoj, který má Unie zaujmout ve smíšeném výboru zřízeném


text:
podle Dohody o spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé týkající se evropských programů družicové navigace, pokud jde o přijetí jednacího řádu smíšeného výboru, je založen na předloze rozhodnutí připojené k tomuto rozhodnutí.
 2.Zástupci Unie ve smíšeném výboru mohou odsouhlasit drobné změny návrhu rozhodnutí bez dalšího rozhodnutí Rady.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda / předsedkyně
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 12.10.2016
 COM(2016) 620 final
 PŘÍLOHY
 Návrhu ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má Evropská unie zaujmout v rámci Smíšeného výboru Evropské unie a Švýcarska pro GNSS, který byl zřízen dohodou o spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé týkající se evropských programů družicové navigaceNávrhROZHODNUTÍ 1/2016 SMÍŠENÉHO VÝBORU EVROPSKÉ UNIE A ŠVÝCARSKA PRO GNSS(SMÍŠENÝ VÝBOR)ze dne XXX 2016,kterým se přijímá jeho jednací řád
 PŘÍLOHY
 Návrhu ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má Evropská unie zaujmout v rámci Smíšeného výboru Evropské unie a Švýcarska pro GNSS, který byl zřízen dohodou o spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé týkající se evropských programů družicové navigace
 Návrh
 ROZHODNUTÍ 1/2016 SMÍŠENÉHO VÝBORU EVROPSKÉ UNIE A ŠVÝCARSKA PRO GNSS
 (SMÍŠENÝ VÝBOR)
 ze dne XXX 2016,
 kterým se přijímá jeho jednací řád
 SMÍŠENÝ VÝBOR,
 S ohledem na Dohodu o spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Švýcarskou konfederací (dále jen „Švýcarsko“) na straně druhé týkající se evropských programů družicové navigace (dále jen „dohoda“), a zejména na článek 20 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda se mezi Švýcarskem a Evropskou unií uplatňuje prozatímně od 1. ledna 2014, pokud jde o prvky spadající do pravomoci Evropské unie.
 (2)Podle čl. 20 odst. 2 dohody má smíšený výbor přijmout svůj jednací řád.
 (3)Smíšený výbor může rozhodnout o vytvoření pracovní skupiny nebo skupiny expertů, která mu bude nápomocna při plnění jeho úkolů.
 (4)V souladu s čl. 27 odst. 2 dohody se během prozatímního uplatňování dohody smíšený výbor skládá ze zástupců Švýcarska a Evropské unie,
 ROZHODL TAKTO:
 Jediný článek
 Přijímá se jednací řád smíšeného výboru uvedený v příloze tohoto rozhodnutí.
 Vyhotoveno v angličtině dne XXXXX 2016 v Bruselu a dne XXXXX 2016 v Bernu.
 Za smíšený výbor
 předseda
 tajemník pro EU
 tajemník pro Švýcarsko
 Jednací řád
 SMÍŠENÉHO VÝBORU EVROPSKÉ UNIE A ŠVÝCARSKA PRO GNSS (SMÍŠENÝ VÝBOR)
 Článek 1
 Složení smíšeného výboru
 1. Členy smíšeného výboru jsou za Evropskou unii a její členské státy, na jedné straně, zástupci Evropské komise (dále jen „Komise“) a vlád členských států Evropské unie a za Švýcarsko, na druhé straně, zástupci federální vlády Švýcarska. Obě strany budou dále označovány jednotlivě jako „strana“ nebo společně jako „strany“.
 2. Zástupci mohou být doprovázeni dalšími úředníky.
 3. Během prozatímního uplatňování dohody se smíšený výbor skládá ze zástupců Švýcarska a Evropské unie zastoupené Komisí
 Článek 2
 Předsednictví
 1. Strany předsedají smíšenému výboru střídavě po dobu jednoho kalendářního roku.
 Během prvního roku po vstupu této dohody v platnost bude


text:
předsednictví vykonávat Švýcarsko.
 2.Strana, která vykonává předsednictví, jmenuje jednu osobu a jejího zástupce předsedou smíšeného výboru.
 3. Předseda řídí práci smíšeného výboru.
 4. Během prozatímního uplatňování dohody se ustanovení o předsednictví uplatňují obdobně.
 Článek 3
 Pozorovatelé a odborníci
 Smíšený výbor se může po vzájemné dohodě stran rozhodnout přizvat odborníky nebo zástupce jiných subjektů k účasti na zasedání smíšeného výboru jako pozorovatele, aby poskytli informace o konkrétních tématech. Smíšený výbor se dohodne na podmínkách, za nichž se tito pozorovatelé mohou zasedání zúčastnit.
 Článek 4
 Sekretariát
 1.Funkci tajemníků smíšeného výboru zastávají společně jeden úředník Evropské komise a jeden úředník švýcarské vlády.
 2.Sekretariát odpovídá za komunikaci mezi stranami, včetně předávání dokumentů.
 3. Funkcí sekretariátu spadají do příslušnosti strany, která vykonává předsednictví.
 Článek 5
 Zasedání smíšeného výboru
 1.Smíšený výbor se schází podle potřeby, nejméně však jednou ročně.
 Předseda po konzultaci se stranami svolá zasedání smíšeného výboru po vzájemné dohodě místa a času. Pokud se na tom strany dohodnou, lze rovněž použít telefonu a video konference.
 Na žádost Evropské unie nebo Švýcarska svolá předseda zvláštní zasedání smíšeného výboru.
 Smíšený výbor se sejde do 15 dnů od vznesení žádosti podle čl. 22 odst. 2 dohody.
 2.Smíšený výbor se schází v Bruselu nebo ve Švýcarsku, podle strany vykonávající předsednictví, pokud se strany nedohodnou jinak.
 3.Předseda zašle zástupcům stran nejpozději 21 pracovních dnů před zasedáním oznámení o konání zasedání společně s předběžným programem a podklady. Podklady pro zasedání svolaná v souladu s čl. 22 odst. 2 dohody se zašlou nejpozději 7 kalendářních dní před zahájením zasedání.
 4.S ohledem na okolnosti konkrétního případu může předseda po dohodě se stranami lhůty uvedené v odstavci 3 zkrátit.
 5. Nejméně 7 kalendářních dnů před každým zasedáním je předseda informován o složení delegací obou stran.
 6.Schůze smíšeného výboru jsou neveřejné, pokud smíšený výbor nerozhodne jinak.
 Článek 6
 Program jednání
 1.Předseda, jemuž je nápomocen generální sekretariát, vypracuje pro každé zasedání předběžný program jednání.
 2.Každá smluvní strana může navrhovat další body, které mají být na program jednání zařazeny, nejpozději 7 kalendářních dní před zahájením zasedání. Jakoukoli žádost o zařazení dalších bodů na program musí být řádně odůvodněna a zaslána v písemné formě předsedovi.
 3.Program jednání smíšený výbor schválí na začátku každého zasedání.
 Článek 7
 Pracovní skupiny smíšeného výboru
 1.Složení a fungování pracovních skupin a skupin odborníků, které mají být zřízeny podle čl. 20 odst. 4 dohody, se sjednává na základě mandátu stanoveného smíšeným výborem.
 2. Pracovní skupiny a skupiny odborníků uplatňují tento jednací řád obdobně.
 3.Pracovní skupiny a skupiny odborníků pracují pod vedením smíšeného výboru, jemuž po každém svém zasedání podávají zprávu. Nejsou oprávněny přijímat rozhodnutí, avšak mohou přijímat doporučení určená pro smíšený výbor.
 4.Smíšený výbor může rozhodnout o změnách nebo o ukončení mandátu pracovní skupiny nebo skupin odborníků.
 Článek 8
 Rozhodnutí a doporučení
 1.Smíšený výbor přijímá rozhodnutí a navrhuje doporučení po vzájemné dohodě obou stran v souladu s ustanoveními uvedenými v dohodě. Jsou označeny názvem „doporučení“ nebo „rozhodnutí“, po kterém následuje pořadové číslo, datum přijetí a uvedení předmětu.
 2. Rozhodnutí a doporučení smíšeného výboru podepisuje předseda a tajemníci a zasílají se oběma stranám.
 3.Každá


text:
strana může rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí nebo doporučení smíšeného výboru ve svém příslušném úředním věstníku. Strany se budou o svém záměru zveřejnit rozhodnutí nebo doporučení vzájemně informovat.
 4.Smíšený výbor může přijímat rozhodnutí nebo doporučení písemným postupem, pokud se tak smluvní strany dohodnou. Písemný postup spočívá ve výměně nót mezi oběma tajemníky jednajícími se souhlasem stran. Za tímto účelem se znění návrhu rozešle podle článku 5 tohoto jednacího řádu, přičemž lhůta pro vyslovení jakýchkoli výhrad nebo provedení změn činí alespoň 21 kalendářních dní. Předseda může s ohledem na zvláštní okolnosti a po konzultaci se stranami tyto lhůty zkrátit. Jakmile je znění dohodnuto, rozhodnutí nebo doporučení podepíše předseda a tajemníci.
 5. Rozhodnutí smíšeného výboru, jimiž se mění příloha I dohody, se přijímají v původních jazycích dohody.
 Článek 9
 Zápis ze zasedání
 1.Sekretariát vypracuje návrh zápisu z každého zasedání. Návrh obsahuje přijatá rozhodnutí a navržená doporučení. Návrh zápisu ze zasedání se předkládá smíšenému výboru k přijetí. Jakmile je zápis přijat smíšeným výborem, podepíše jej předseda a tajemníci.
 2.Návrh zápisu ze zasedání je vypracován nejpozději do 21 kalendářních dnů po zasedání a předložen ke schválení smíšenému výboru buď písemně nebo na následujícím zasedání smíšeného výboru.
 Článek 10
 Ochrana důvěrných informací
 Pokud strana smíšenému výboru předloží informace označené za důvěrné, nakládá s nimi druhá strana jako s takovými.
 Článek 11
 Výdaje
 1.Každá strana nese veškeré náklady, které vzniknou v souvislosti s její účastí na zasedáních smíšeného výboru a schůzích pracovních skupin a skupin odborníků.
 2.Smíšený výbor se dohodne na rozdělení výdajů týkajících se služebních cest uložených odborníkům.
 3. Výdaje související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů hradí smluvní strana, která zasedání pořádá.
 4. Výdaje spojené s tlumočením na jednáních a překlady dokumentů do nebo z angličtiny, francouzštiny a němčiny nese hostitelská strana.
 Článek 12
 Korespondence
 Veškerá korespondence předsedy smíšeného výboru nebo jemu určená se zašle sekretariátu smíšeného výboru.
 Článek 13
 Jazyky
 Jednacími jazyky smíšeného výboru jsou angličtina, francouzština a němčina. Aniž je dotčen čl. 8 odst. 5 tohoto jednacího řádu, může smíšený výbor ve svých rozhodnutích a při své činnosti vycházet z podkladů vyhotovených v jednom z těchto jazyků, nerozhodnou-li strany jinak.
 Článek 14
 Změna jednacího řádu
 Tento jednací řád může být změněn v souladu s článkem 8 tohoto jednacího řádu.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0587
 Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky /* KOM/2006/0587 konecném znení - CNS 2006/0190 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 10.10.2006KOM(2006) 587 v konecném znení2006/0190 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Změna základního nařízení o společné rybářské politice (nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky) je výsledkem politické dohody dosažené Radou v době přijetí Evropského rybářského fondu. Cílem změny je umožnit některé úpravy loďstva za účelem zlepšení bezpečnosti, pracovních podmínek, hygieny a jakosti výrobků a zlepšení energetické účinnosti. |120 | Obecné souvislosti V rámci politické dohody dosažené pro přijetí Evropského rybářského fondu na období 2007-2013 Rada rozhodla změnit ustanovení používaná pro řízení kapacity rybářského loďstva. |130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |219 | Tato změna je výsledkem politického rozhodnutí přijatého Radou. Během procesu přijetí nařízení o evropském rybářském fondu proběhly konzultace zúčastněných stran. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Posouzení dopadů nebylo provedeno. Tento návrh neobsahuje žádnou možnost výběru, dokonce ani možnost nepřijmout opatření, neboť je výsledkem politického rozhodnutí přijatého Radou. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Navrhuje se změnit ustanovení používaná pro řízení kapacity loďstva, která jsou zahrnuta v kapitole III nařízení (ES) č. 2371/2002, a zejména článek 11 o úpravě rybolovné kapacity a článek 13 o režimu vstupu/výstupu a snížení celkové kapacity. Změny se týkají: a) možnosti přidělit novým nebo stávajícím plavidlům 4 % vyřazené prostornosti s veřejnou podporou určenou na zlepšení bezpečnosti, hygieny, pracovních podmínek a jakosti produktů na palubě; b) za účelem dalšího provádění stávající politiky týkající se snížení kapacity nelze obnovit ustanovení o snížení výkonu výměnou motoru s veřejnou podporou. |310 | Právní základ Článek 37 Smlouvy o založení Evropského společenství |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |331 | Návrh nepřesahuje rámec nezbytně nutný k provádění politického rozhodnutí přijatého Radou a Komisí. Řízení kapacity loďstva se provádí pro každé plavidlo jednotlivě a je ponecháno na členských státech. |332 | Změna ustanovení o řízení loďstva nemá v porovnání s dřívějšími ustanoveními žádný další správní nebo finanční dopad; pro nová pravidla o řízení loďstva se použijí lidské a finanční zdroje, které byly přidělené na řízení dřívějších ustanovení. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení Rady na základě článku 37 Smlouvy. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto


text: důvodů: Jedná se o změnu nařízení Rady, kterou žádný jiný nástroj nepředpokládá. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1. .2006/0190 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[3] obsahuje ustanovení o řízení rybolovné kapacity.(2) Vzhledem k získaným zkušenostem je třeba upravit stávající ustanovení o řízení kapacity loďstva.(3) Členským státům je třeba umožnit poskytování podpory na omezené zvýšení prostornosti nových nebo stávajících plavidel pro zlepšení bezpečnosti, hygieny, pracovních podmínek a jakosti produktů na palubě za předpokladu, že se tím nezvýší schopnost plavidel lovit ryby a že se upřednostní drobný pobřežní rybolov ve smyslu článku 26 nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu[4]. Uvedené zvýšení je třeba spojit s úsilím členských států o úpravu rybolovné kapacity s veřejnou podporou v období od 1. ledna 2003 nebo 1. května 2004 do 31. prosince 2006 a od 1. ledna 2007 dále.(4) Snížení výkonu motoru požadované pro výměnu motorů s veřejnou podporou podle ustanovení čl. 25 odst. 3 písm. b) a c) nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 je třeba považovat za výstup kapacity z loďstva s veřejnou podporou v souvislosti s použitím režimu vstupu/výstupu a úpravou referenčních úrovní.(5) Nařízení (ES) č. 2371/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 2371/2002 se mění takto:1) Článek 11 se nahrazuje tímto:„Článek 11Úprava rybolovné kapacity1. Členské státy přijmou opatření, kterými se upravuje rybolovná kapacita jejich loďstva, aby dosáhly stabilní a trvalé rovnováhy mezi touto rybolovnou kapacitou a jejich rybolovnými právy.2. Členské státy zajistí, aby nebyly překročeny referenční úrovně rybolovné kapacity vyjádřené v GT a kW stanovené v souladu s tímto článkem a s článkem 12.3. Nepovoluje se výstup z loďstva podporovaný veřejnou podporou, ledaže by mu předcházelo odebrání licence k rybolovu, jak je definována v nařízení Komise (ES) č. 1281/2005[5], a případně oprávnění k rybolovu, jak jsou definována v příslušných nařízeních. Aniž jsou dotčena ustanovení odstavce 6, kapacita odpovídající licenci a popřípadě oprávněním k rybolovu pro dotčená loviště se nenahrazuje.4. Je-li veřejná podpora poskytnuta na odejmutí rybolovné kapacity, která přesahuje snížení kapacity potřebné pro dosažení souladu s referenčními úrovněmi stanovenými v souladu s tímto článkem a s článkem 12, objem odejmuté kapacity se automaticky odečítá od referenčních úrovní. Takto získané referenční úrovně se stávají novými referenčními úrovněmi.5. V období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2006 u rybářských plavidel starých pět nebo více let může modernizace hlavní paluby za účelem zlepšení bezpečnosti na plavidle, pracovních podmínek, hygieny a jakosti produktů zvýšit prostornost plavidla, pokud tato modernizace nezvýší schopnost plavidla lovit ryby. Odpovídajícím způsobem se upraví referenční úrovně stanovené v souladu s tímto článkem a s článkem 12. Členské


text: státy nemusejí při sestavování bilance mezi vstupy a výstupy podle článku 13 brát nezbytně v úvahu odpovídající kapacitu.6. Za účelem zlepšení bezpečnosti na palubě, pracovních podmínek, hygieny a jakosti produktů mají členské státy ode dne 1. ledna 2007 právo přerozdělit novým nebo stávajícím plavidlům tuto kapacitu vyjádřenou prostorností za podmínky, že tato kapacita nezvýší schopnost plavidel lovit ryby:- 4 % roční průměrné prostornosti odejmuté s veřejnou podporou v období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2006 pro členské státy, které byly součástí Společenství dne 1. ledna 2003 a 4 % roční průměrné prostornosti odejmuté s veřejnou podporou v období od 1. května 2004 do 31. prosince 2006 pro členské státy, které přistoupily ke Společenství dnem 1. května 2004 a- 4 % prostornosti odejmuté z loďstva s veřejnou podporou počínaje dnem 1. ledna 2007.Odpovídajícím způsobem se upraví referenční úrovně stanovené v souladu s tímto článkem a s článkem 12. Členské státy nemusejí při sestavování bilance mezi vstupy a výstupy podle článku 13 brát nezbytně v úvahu odpovídající kapacitu.Při přidělování rybolovné kapacity podle tohoto odstavce členské státy upřednostní drobný pobřežní rybolov ve smyslu článku 26 nařízení Rady (ES) č. 1198/2006.7. Prováděcí pravidla k tomuto článku lze přijmout postupem podle čl. 30 odst. 2.2) Článek 13 se nahrazuje tímto:„Článek 13Režim vstupu/výstupu a snížení celkové kapacity1. Členské státy řídí od 1. ledna 2003 vstupy do loďstva a výstupy z něj tak, aby:2. vstup nové kapacity do loďstva bez veřejné podpory byl vyrovnán předcházejícím stažením alespoň stejně velkého dílu kapacity bez veřejné podpory;3. vstup nové kapacity do loďstva s veřejnou podporou poskytnutou po 1. lednu 2003 byl vyrovnán předcházejícím stažením:4. (i) alespoň stejně velkého dílu kapacity bez veřejné podpory v případě vstupu nových plavidel o prostornosti 100 GT nebo nižší, nebo5. (ii) alespoň 1,35 násobku uvedeného dílu kapacity bez veřejné podpory v případě vstupu nových plavidel o prostornosti vyšší než 100 GT;6. výměna motoru s veřejnou podporou podle ustanovení čl. 25 odst. 3 písm. b) a c) nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 se vyrovná snížením kapacity vyjádřené výkonem, které se rovná 20 % výkonu nahrazeného motoru. Snížení výkonu o 20 % se odečte od referenčních úrovní podle čl. 11 odst. 4.2. Prováděcí pravidla k tomuto článku lze přijmout postupem podle čl. 30 odst. 2.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V BruseluZa Radupředseda / předsedkyně[pic][pic][pic] [1] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[2] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[3] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.[4] Úř. věst. L 223, 15.8.2006, s. 1.[5] Úř. věst. L 203, 4.8.2005, s. 3-5.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52005PC0190(01)
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 13.05.2005KOM(2005) 190 v konečném znění2005/0072 (COD)2005/0073 (COD)2005/0074 (COD)2005/0075 (COD)2005/0076 (COD)2005/0077 (CNS)2005/0078 (CNS)2005/0079 (CNS)2005/0080 (CNS)2005/0081 (COD)2005/0082 (COD)2005/0083 (COD)2005/0084 (CNS)2005/0085 (COD)2005/0086 (COD)2005/0087 (COD)2005/0088 (COD)2005/0089 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí, pokud jde o funkční období výkonného řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1365/75 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek, pokud jde o funkční období ředitele a náměstka řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, pokud jde o funkční období řediteleDŮVODOVÁ ZPRÁVAODůVODNěNÍ A CÍL NÁVRHUV současnosti v Evropské unii existuje dvacet decentralizovaných institucí, které lze z důvodu jejich společných vlastností označit jako agentury Společenství: zřízení na právním základě, právní subjektivita, správní a finanční autonomie, jasně vymezená oblast působnosti a činnosti atd.V čele těchto agentur Společenství stojí osoba, která má obvykle titul ředitel a které je v některých případech nápomocen jeden nebo více náměstků. Jejich funkční období činí obvykle čtyři až pět let. Většina základních nařízení nicméně stanoví, že funkční období ředitele a případně jeho náměstků může být prodlouženo o jedno nebo více funkčních období. Podmínky upravující jmenování a délku funkčního období jsou pro každou agenturu stanoveny v příslušném nařízení.Donedávna orgán oprávněný ke jmenování prodlužoval funkční období stávajících ředitelů pouhým rozhodnutím. Ovšem po podrobnějším přezkoumání ustanovení základního nařízení dospěla Komise k závěru, že tento postup představuje právní problém.Kromě nařízení č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání a nedávno přijatého nařízení č. 851/2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí používají základní nařízení o zřízení agentur Společenství pro prodloužení funkčního období ředitele termín „renouvellement“ (obnovení).Čl. 214 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství týkající se jmenování členů Komise a rovněž články 223 a 225 této smlouvy týkající se jmenování soudců Soudního dvora obsahují stejné ustanovení. V obou případech je však dohodnuto, že možnost obnovení funkčního období neznamená, že se použije zjednodušený postup nebo že se funkční období prodlouží, aniž by se musel dodržet postup pro jmenování stanovený ve Smlouvě.Za těchto podmínek musí být skutečnost, že funkční období může být obnoveno, vykládána pouze v tom smyslu, že osoba, která danou pozici zastává, se musí po uplynutí svého funkčního období ucházet o nové funkční období.V případě agentur tento výklad vede k závěru, že možnost obnovení funkčního období nezbavuje stávajícího ředitele povinnosti řídit se postupem pro jmenování stanoveným v základním nařízení.Ředitelé agentur a jejich náměstci navíc nevykonávají pouze svou funkci, nýbrž jsou také zaměstnanci agentury a jako takoví jsou zaměstnáni na dočasné smlouvy a podléhají pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (dále


text: jen „pracovní řád“).Z tohoto důvodu musí postup pro jmenování zahrnovat zejména zveřejnění místa ve všech členských státech a výběrové řízení v souladu s pravidly vyplývajícími ze základních nařízení a pracovního řádu.Tyto postupy jsou zpravidla zdlouhavé a poměrně nákladné. Mohou rovněž zpomalit nebo zkomplikovat činnost agentury během tohoto období, pokud se stávající ředitel rozhodne ucházet o další funkční období.Vzhledem ke zvláštním potřebám agentur a postupu uplatňovanému v minulých letech se proto nejeví vhodné ukládat agenturám, aby pokaždé, když uplyne první funkční období ředitele nebo případně osob zastávajících jiné příslušné funkce, prováděly výběrové řízení. Orgány oprávněné ke jmenování musí mít možnost buď prodloužit stávající funkční období, nebo vypsat nové výběrové řízení.Je také zapotřebí vzít v úvahu skutečnost, že ředitel agentury není odpovědný pouze za její administrativní řízení, ale že se také významným způsobem podílí na její činnosti a plnění jejích cílů. Tyto dva aspekty, tj. potřeba zajistit kontinuitu administrativního řízení agentury a prosazovat nové myšlenky a politiky, musí být proto zohledněny.Z tohoto důvodu musí být rozhodnutí prodloužit funkční období stávajícího ředitele založeno na předchozím posouzení jeho výsledků a potřeb agentury; toto posouzení provádí orgán, který navrhuje kandidáty orgánu oprávněnému ke jmenování a prodloužení může být povoleno pouze jednou a na omezenou dobu, která nesmí přesáhnout dobu stanovenou pro první funkční období.Celkově se navrhuje změna článků týkajících se jmenování pro osmnáct agentur, což znamená předložení osmnáct návrhů nařízení o změně základního nařízení pro každou agenturu.Změnu nevyžadují nařízení o zřízení dvou agentur: nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 ze dne 5. prosince 2000 o Evropské agentuře pro obnovu[1] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 ze dne 10. března 2004 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací[2]. Uvedená nařízení možnost obnovení funkčního období ředitele vůbec nestanoví z důvodu omezené doby existence těchto agentur.Ze stejného důvodu nejsou navrhovány změny aktů o zřízení agentur a jiných subjektů v rámci druhého a třetího pilíře.Pokud jde o dvě agentury, v jejichž případě byl již předložen návrh nařízení, který je v současnosti ve fázi zkoumání nebo na cestě k přijetí (Evropská agentura pro chemické látky[3] a Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu[4]), Komise předloží v případě potřeby návrhy změn za účelem harmonizace znění pro všechny agentury Společenství.PRÁVNÍ ZÁKLAD A POSTUP PřIJETÍKaždé nařízení o zřízení agentury je v zásadě založeno na článku Smlouvy, který odpovídá oblasti působnosti a činnosti dané agentury; z tohoto článku také vyplývá příslušný postup přijetí.Z tohoto důvodu se ukázalo být nutné změnit všechna nařízení o zřízení agentur.Pokud jde o postup přijetí nařízení, měl by být v souladu s pravidly platnými v době, kdy byla agentura zřízena, přičemž je nutno případně zohlednit vývoj, k němuž došlo po přijetí příslušného nařízení o zřízení agentury, např. pravomoci Evropského parlamentu zavedené Smlouvou nebo změny týkající se právního základu.To platí zejména v případě Agentury pro životní prostředí, ale také v případě pěti nařízení, jejichž právní základ byl změněn a u kterých byl článek 308 Smlouvy nahrazen právním základem, který se týká oblasti činnosti těchto agentur.Výše uvedené se týká Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, jehož zřizovací nařízení


text: je v současnosti předmětem konsolidace, v jejímž průběhu Rada vyjádřila názor, že by měl být nyní jako právní základ používán článek 152, s čímž Komise souhlasila, a dále Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (článek 150), Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (čl. 137 odst. 1 písm. a) a b)), Evropské nadace odborného vzdělávání (článek 150) a Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci (čl. 137 odst. 1 písm. a)).ZNěNÍ NÁVRHů NAřÍZENÍ PRO JEDNOTLIVÉ AGENTURYTři body odůvodnění, které jsou společné pro všechny návrhy nařízení, znějí takto:„Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.Nařízení č. .../... [název základního nařízení o zřízení střediska / nadace / agentury / centra / úřadu] by proto mělo být změněno,“Pro každé změněné nařízení se navrhuje toto standardní znění:„V čele střediska / nadace / agentury / centra / úřadu stojí [...] jmenovaný správní radou* na návrh Komise** na období pěti let, které může být na návrh Komise** a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise** v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby střediska / nadace / agentury / centra / úřadu v následujících letech.“* Radou v případě Odrůdového úřadu Společenství (CPVO) a Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM); Komisí v případě Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (CEDEFOP) a Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (EUROFOUND);** správní rady/správní rada v případě agentur OHIM, CEDEFOP a EUROFOUND.Navrhované změny se týkají následujících agentur a nařízení:- Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (CEDEFOP): čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání;- Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (EUROFOUND): čl. 8 odst. 3 nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek;- Agentura pro životní prostředí (EEA): první věta čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí- Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (ETF): druhá věta čl. 7 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 1360/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání ve znění nařízení Rady (ES) č. 1572/98 ze dne 17. července;- Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA): první věta čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 302/93 ze dne 8. února 1993 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost;- Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM): čl. 120 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství;- Evropská agentura pro bezpečnost a zdraví při práci (EU – OSHA): čl. 11 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské


text: agentury pro bezpečnost a zdraví při práci;- Odrůdový úřad Společenství (CPVO): čl. 43 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství;- Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie (CdT): čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie;- Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie (EUMC): čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1035/97 ze dne 2. června 1997, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie;- Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA): první věta čl. 26 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin;- Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA): čl. 16 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost;- Evropská agentura pro leteckou bezpečnost (EASA): čl. 30 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví;- Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC): čl. 17 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí;- Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMEA): třetí věta čl. 64 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 726/2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci a dozor nad humánními a veterinárními léčivými přípravky a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky;- Evropská agentura pro železnice (ERA): čl. 31 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 881/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice;- Evropský úřad pro dohled nad GNSS (Galileo): čl. 7 odst. 2 třetí pododstavec nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy;- Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie: druhá věta čl. 26 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie.2005/0072 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí, pokud jde o funkční období výkonného řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 175 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[5],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[6],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[8],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (EHS)


text: č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí[9] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 9 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1210/90 se první věta nahrazuje tímto:„1. V čele agentury stojí výkonný ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0073 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 150 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[10],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[11],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[12],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[13],vzhledem k těmto důvodům:1. Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.2. Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.3. Nařízení Rady (EHS) č. 337/75 ze dne 10. února 1975 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání[14] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 6 nařízení (EHS) č. 337/75 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Funkční období ředitele je pětileté. Na návrh řídící rady a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme řídící rada v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0074 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1365/75 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek, pokud jde o funkční období ředitele a náměstka řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 137 odst. 1 písm. a) a b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[15],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[16],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[17],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[18],vzhledem k těmto důvodům:4. Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.5. Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.6. Nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení


text: Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek[19] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 8 nařízení (EHS) č. 1365/75 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Ředitel a náměstek ředitele jsou jmenováni nejvýše na pět let, přičemž na návrh správní rady a po zhodnocení může být jejich funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme správní rada v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby nadace v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0075 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 150 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[20],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[21],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[22],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[23],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (EHS) č. 1360/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání by proto mělo být změněno[24],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 7 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1360/90 se druhá věta nahrazuje tímto:„Toto funkční období může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.“Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby nadace v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0076 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 152 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[25],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[26],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[27],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[28],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (EHS) č. 302/93 ze dne 8. února 1993 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost by proto mělo být změněno[29],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 9 odst. 1 nařízení (EHS) č. 302/93 se první věta nahrazuje tímto:„1. V čele centra stojí ředitel jmenovaný správní


text: radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby centra v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0077 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 40/94, pokud jde o funkční období prezidenta Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[30],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[31],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[32],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství by proto mělo být změněno[33],PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 120 nařízení (ES) č. 40/94 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Funkční období prezidenta trvá nejvýše pět let. Na návrh správní rady a po zhodnocení a vyjádření stanoviska Komise může být jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme správní rada v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda2005/0078 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2100/94, pokud jde o funkční období prezidenta Odrůdového úřadu SpolečenstvíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[34],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[35],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[36],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství by proto mělo být změněno[37],PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 43 nařízení (ES) č. 2100/94 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Funkční období prezidenta trvá nejvýše pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení a vyjádření stanoviska správní rady může být jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V


text: Bruselu dne [...].Za Radupředseda2005/0079 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2965/94 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie, pokud jde o funkční období řediteleRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[38],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[39],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie[40] by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 9 nařízení (ES) č. 2965/94 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. V čele střediska stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda2005/0080 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1035/97, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie, pokud jde o funkční období řediteleRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvou o založení Evropského společenství, a zejména na články 284 a 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[41],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[42],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[43],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[44],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 1035/97 ze dne 2. června 1997, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie[45], by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 10 nařízení (ES) č. 1035/97 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. V čele Střediska stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období čtyř let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o čtyři roky.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby Střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda2005/0081 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 178/2002, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropského úřadu pro bezpečnost potravinEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 37, 95, 133 a čl. 152 odst. 4 písm. b) této smlouvy,s ohledem na


text: návrh Komise[46],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[47],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[48],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[49],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin[50], by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 26 nařízení (ES) č. 178/2002 se odstavec 1 mění takto:1. V první větě se zrušují slova „a může jej jmenovat opakovaně“.2. Doplňují se nové pododstavce, které znějí:„Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období výkonného ředitele jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0082 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 851/2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 152 odst. 4 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[51],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[52],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[53],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[54],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí[55] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 17 nařízení (ES) č. 851/2004 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Ředitele jmenuje správní rada ze seznamu kandidátů, který Komise předloží po ukončení otevřeného výběrového řízení zahájeného po výzvě k vyjádření zájmu, jež byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropských společenství a v jiných sdělovacích prostředcích, na dobu pěti let, která může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodloužena, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0083 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 726/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele


text: Evropské agentury pro léčivé přípravky(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 a čl. 152 odst. 4 písm. b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[56],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[57],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[58],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[59],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci a dozor nad humánními a veterinárními léčivými přípravky a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky[60], by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 64 nařízení (ES) č. 726/2004 se odstavec 1 mění takto:1. Třetí věta se zrušuje.2. Doplňují se nové pododstavce, které znějí:„Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období výkonného ředitele jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0084 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1321/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropského úřadu pro dohled nad GNSSRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[61],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[62],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy[63] by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1321/2004 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:„Funkční období výkonného ředitele činí pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby a úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda2005/0085 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2062/94 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 137 odst. 1 písm. a)


text: této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[64],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[65],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[66],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[67],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci by proto mělo být změněno[68],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 11 nařízení (ES) č. 2062/94 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. V čele agentury stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0086 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost, pokud jde o funkční období výkonného ředitele(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[69],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[70],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[71],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[72],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost[73], by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 16 nařízení (ES) č. 1406/2002 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. „Funkční období výkonného ředitele trvá pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0087 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1592/2002, pokud jde o funkční období výkonného ředitele a ředitelů Evropské agentury pro bezpečnost letectví(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[74],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[75],s


text: ohledem na stanovisko Výboru regionů[76],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[77],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví[78] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 30 nařízení (ES) č. 1592/2002 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„4. Funkční období výkonného ředitele a ředitelů trvá pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0088 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 881/2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice, pokud jde o funkční období výkonného řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 71 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[79],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[80],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[81],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[82],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice[83] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 31 nařízení (ES) č. 881/2004 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Funkční období výkonného ředitele je pětileté. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby a agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0089 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2007/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele a náměstka výkonného ředitele Evropské agentury přo řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2 písm. a) a článek 66 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[84],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[85],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[86],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad


text: pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie[87] by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 26 odst. 5 nařízení (ES) č. 2007/2004 se druhá věta nahrazuje tímto:„Na návrh Komise a po zhodnocení může správní rada jejich funkční období jednou prodloužit, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda [1] Úř. věst. L 306, 7.12.2000 a KOM(2004) 451 v konečném znění, 28.6.2004.[2] Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 1.[3] KOM(2003) 644 v konečném znění.[4] KOM(2004) 289 v konečném znění.[5] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[6] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[7] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[8] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[9] Úř. věst. L 120, 11.5.1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1641/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 1).[10] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[11] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[12] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[13] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[14] Úř. věst. L 39, 13.2.1975, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2051/2004 (Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 41).[15] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[16] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[17] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[18] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[19] Úř. věst. L 139, 30.5.1975, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1649/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 25).[20] Úř. věst. C , , s. .[21] Úř. věst. C , , s. .[22] Úř. věst. C , , s. .[23] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[24] Úř. věst. L 131, 23.5.1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1648/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 22).[25] Úř. věst. C , , s. .[26] Úř. věst. C , , s. .[27] Úř. věst. C , , s. .[28] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[29] Úř. věst. L 36, 12.2.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1651/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 30).[30] Úř. věst. C , , s. .[31] Úř. věst. C , , s. .[32] Úř. věst. C , , s. .[33] Úř. věst. L 11, 14.1.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 422/2004 (Úř. věst. L 70, 9.3.2004, s. 1).[34] Úř. věst. C , , s. .[35] Úř. věst. C , , s. .[36] Úř. věst. C , , s. .[37] Úř. věst. L 227, 1.9.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 873/2003


text: (Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s. 38).[38] Úř. věst. C , , s. .[39] Úř. věst. C , , s. .[40] Úř. věst. L 314, 07.12.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1645/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 13).[41] Úř. věst. C , , s. .[42] Úř. věst. C , , s. .[43] Úř. věst. C , , s. .[44] Úř. věst. C , , s. .[45] Úř. věst. L 151, 10.6.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1652/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 33).[46] Úř. věst. C , , s. .[47] Úř. věst. C , , s. .[48] Úř. věst. C , , s. .[49] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[50] Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1642/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 4).[51] Úř. věst. C , , s. .[52] Úř. věst. C , , s. .[53] Úř. věst. C , , s. .[54] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[55] Úř. věst. L 142, 30.4.2004, s. 1.[56] Úř. věst. C , , s. .[57] Úř. věst. C , , s. .[58] Úř. věst. C , , s. .[59] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[60] Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.[61] Úř. věst. C , , s. .[62] Úř. věst. C , , s. .[63] Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 1.[64] Úř. věst. C , , s. .[65] Úř. věst. C , , s. .[66] Úř. věst. C , , s. .[67] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[68] Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1654/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 38).[69] Úř. věst. C , , s. .[70] Úř. věst. C , , s. .[71] Úř. věst. C , , s. .[72] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[73] Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 724/2004 (Úř. věst. L 129, 29.4.2004, s. 1).[74] Úř. věst. C , , s. .[75] Úř. věst. C , , s. .[76] Úř. věst. C , , s. .[77] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[78] Úř. věst. L 240, 07.09.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1701/2003 (Úř. věst. L 243, 27.9.2003, s. 5).[79] Úř. věst. C , , s. .[80] Úř. věst. C , , s. .[81] Úř. věst. C , , s. .[82] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ...[83] Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 1.[84] Úř. věst. C , , s. .[85] Úř. věst. C , , s. .[86] Úř. věst. C , , s. .[87] Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0774
 CSV Bruselu dne 5.12.2006KOM(2006) 774 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se pro rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, jež jsou platné ve vodách Společenství, a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislosti návrhu || Odůvodnění a cíle návrhuNařízení o rybolovných právech přijímané každým rokem je hlavním nástrojem politiky zachování zdrojů v rámci společné rybářské politiky. Za posledních několik let se vyvinul v čím dál tím složitější nástroj. Je to dáno zavedením omezení intenzity rybolovu v rámci plánů obnovy a zařazením dočasných opatření a odchylek do dalších právních předpisů (např. nařízení o technických opatřeních, nařízení omezující intenzitu rybolovu hlubinných druhů apod.). Tuto složitost ještě zvyšují úvahy o smíšených lovištích, protože celkové přípustné odlovy (TAC) pro druhy ulovené ve stejných lovištích mohou být stanovovány pouze společně.ICES zveřejnila dne 20. října 2006 vědecké doporučení týkající se většiny populací, na které se vztahují rybolovná práva, a ve dnech 6. až 11. listopadu se sešel Vědeckotechnický a hospodářský výbor Komise pro rybářství (STECF). Jejich zprávy představují základ tohoto návrhu.Doporučení ICES opět poukazuje na špatný stav mnoha rybolovných zdrojů ve vodách Společenství. Většina populací je využívána na úrovni, která přesahuje maximální možný výnos. Využití velké části populací překračuje preventivní úroveň a mnohé z klíčových populací, včetně většiny populací tresek, se využívají způsobem, který ohrožuje další reprodukci těchto populací.Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 stanoví, aby Komise každoročně navrhla omezení odlovu a intenzity rybolovu a zajistila tak ekologickou, hospodářskou i sociální udržitelnost rybářských lovišť Společenství. || Obecné souvislostiRybolovné zdroje se v mnoha případech využívají nadměrně, což je dáno různými faktory, mezi něž hlavně patří nadměrný rybolov. Rada každoročně stanoví omezení odlovů, ale skutečná úroveň odlovů je v mnoha případech stále vyšší než úroveň poskytující udržitelné výnosy. Vyplývá to ze skutečnosti, že omezení odlovů jsou někdy stanovena na úrovních, které jsou pro zajištění udržitelnosti příliš vysoké a že vynucování těchto omezení odlovů je v mnoha případech nedostatečné. V posledních letech byla v některých lovištích zavedena omezení intenzity rybolovu, což by mělo posílit omezení odlovů. Rovněž byly předloženy víceleté plány obnovy týkající se některých populací, které stanoví roční omezení odlovů. Prostřednictvím postupného snižování úmrtnosti ryb se tak dosáhne udržitelnosti. Nebudou-li odlovy a intenzita rybolovu účinně kontrolovány, dojde k dalšímu snižování rybolovných zdrojů. Uvedené snižování není v souladu s cíli společné rybářské politiky, které směřují k dosažení udržitelného rybářství ve Společenství. || Stávající ustanovení v oblasti návrhuPlatnost stávajících ustanovení v oblasti návrhu skončí dne 31. prosince 2006. || Soulad s ostatními politikami a cíli UnieTato opatření jsou navržena v souladu s cíli společné rybářské politiky a odpovídají politice Společenství v oblasti udržitelného rozvoje. |Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů || Konzultace zúčastněných stran || Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentůNávrh bere v úvahu konzultace s regionálními poradními sbory, které jsou již zřízeny, s Poradním sborem pro rybolovu a akvakulturu („ACFA“ je složen ze zástupců profesních organizací zastupujících výrobní odvětví, zpracovatelský průmysl a obchod s produkty rybolovu a akvakultury, jakož i


text: neprofesní organizace zastupující zájmy spotřebitelů, životní prostředí a rozvoj) a s Výborem pro rybolov a akvakulturu. Tyto konzultace se odehrály na základě sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství (KOM(2006)246 v konečném znění), které stanoví zásady pro tzv. proces jednání s předstihem, a sdělení Komise Radě o rybolovných právech pro rok 2007 (KOM(2006)499 v konečném znění), jež stanoví stanoviska a záměry Komise týkající se návrhů TAC a kvót až do vydání vědeckého doporučení o stavu populací v roce 2007. || Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahuRegionální poradní sbory trvají na tom, že je třeba zajistit, aby změny v ročních TAC a kvótách byly postupné, čímž se maximálně omezí krátkodobá narušení hospodářské činnosti. Z níže uvedeného podrobného zdůvodnění návrhu jasně vyplývá, že do něj byla zapracována zásada postupného přizpůsobení a omezení každoročních změn rybolovných práv. || Odborné konzultace || Dotčená vědecká/odborná odvětvíBiologie a ekonomie rybářství || Použitá metodikaKonzultace nezávislého mezinárodního vědeckého subjektu, ICES, a organizace plenárního zasedání STECF. || Hlavní konzultované organizace/odborníci- Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES), říjen 2006.- Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (STECF), listopad 2006. || Shrnutí obdržených a použitých stanovisekByla zmíněna existence potenciálně závažných rizik s nevratnými důsledky. O existenci těchto rizik panuje jednomyslná shoda. || STECF potvrzuje a v některých případech i rozvíjí doporučení poskytnutá ze strany ICES. || Prostředky ke zveřejnění odborných stanovisekVšechny zprávy STECF jsou po jejich formálním schválení Komisí k dispozici na stránkách GŘ pro rybolov. || Posouzení vlivůPodle článku 20 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 musí být opatření pro omezení odlovu a intenzity rybolovu přijata orgány veřejné moci. Pokud budou navrhovaná opatření provedena, povedou k celkovému snížení rybolovných práv pro plavidla Společenství. Návrh nepředstavuje pouze krátkodobá rozhodnutí, ale je součástí dlouhodobějšího přístupu, jehož pomocí dojde k postupnému snižování rybolovu na dlouhodobě udržitelnou míru.Přístup, který byl v rámci návrhu přijat, bude mít z krátkodobého hlediska za následek snížení TAC, ale jakmile se nadměrně lovené populace obnoví, dojde k opětovnému zvýšení rybolovných práv. Střednědobé až dlouhodobé důsledky tohoto přístupu by měly představovat snížený dopad na životní prostředí, což bude důsledkem snížení intenzity rybolovu; v odvětví rybolovu dojde ke snížení počtu plavidel a/nebo průměrné intenzity rybolovu na plavidlo, přičemž se vykládky zvýší nebo zůstanou nezměněná. |Právní aspekty návrhu || Shrnutí navrhovaných opatřeníNávrh upravuje omezení odlovu a intenzity rybolovu použitelná na loviště ve Společenství a mezinárodní loviště, kde působí plavidla Společenství, aby bylo dosaženo cíle společné rybářské politiky směřujícího k zajištění rybářství, které budou biologicky, hospodářsky a sociálně udržitelné. || Právní základČlánek 20 nařízení (ES) č. 2371/2002. || Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. || Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu: || Společná rybářská politika je společnou politikou a jako taková by měla být prováděna prostřednictvím nařízení Rady. Toto nařízení Rady přiděluje rybolovná práva členským státům, které však mají veškerou volnost tato práva přerozdělit mezi regiony nebo subjekty podle potřeby. Členské státy tak mají manévrovací prostor v rámci rozhodování týkající se sociálního a hospodářského