text:
ředitel zároveň písemně uvědomí o svém rozhodnutí dotčený členský stát a správní radu. V rozhodnutí uvede hlavní důvody, o něž se opírá.
 5.Pokud výkonný ředitel rozhodne, že bude zahájen zásah rychlé reakce na hranicích, vyšle jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže z rezervního týmu pro rychlé nasazení v souladu s čl. 19 odst. 5 a je-li to nezbytné, rozhodne o okamžitém posílení prostřednictvím jedné či více jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže v souladu s čl. 19 odst. 6.
 6.Výkonný ředitel společně s hostitelským členským státem neprodleně a v každém případě nejpozději do tří pracovních dnů od data rozhodnutí vypracuje operační plán uvedený v čl. 15 odst. 3.
 7.Jakmile je operační plán odsouhlasen, výkonný ředitel požádá členské státy, aby okamžitě vyslali příslušníky pohraniční stráže, kteří jsou součástí rezervního týmu pro rychlé nasazení. Výkonný ředitel určí z řad příslušníků určených v rámci stávajícího rezervního týmu pro rychlé nasazení profily a počet příslušníků pohraniční stráže, kteří jsou požadováni z každého členského státu.
 8.Současně s tím a v případech, kdy je to nezbytné pro zabezpečení okamžitého posílení jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže vyslaných z rezervního týmu pro rychlé nasazení, výkonný ředitel informuje členské státy o požadovaném počtu a profilech příslušníků pohraniční stráže, kteří mají být dodatečně vysláni. Tyto informace poskytne v písemné formě vnitrostátním kontaktním místům a také uvede datum, kdy má k vyslání dojít. Zároveň jim je poskytnuta kopie operačního plánu.
 9.Jestliže je výkonný ředitel nepřítomen nebo nezpůsobilý k výkonu funkce, rozhodnutí o vyslání rezervního týmu pro rychlé nasazení a dodatečném vyslání jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže přijme zástupce výkonného ředitele.
 10.Členské státy zaručí, že příslušníci pohraniční stráže přidělení z rezervního týmu pro rychlé nasazení jsou ihned a bez výjimky k dispozici agentuře. Členské státy dají na žádost agentury k dispozici dodatečné příslušníky pohraniční stráže pro vyslání v rámci jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže, pokud nejsou vystaveny výjimečné situaci, při níž je podstatně dotčeno plnění jejich vnitrostátních úkolů.
 11.Vyslání rezervního týmu pro rychlé nasazení proběhne nejpozději do tří pracovních dnů ode dne, kdy výkonný ředitel společně s hostitelským členským státem schválí operační plán. Dodatečné vyslání jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže v nezbytných případech proběhne do pěti pracovních dnů od vyslání rezervního týmu pro rychlé nasazení.
 Článek 17
 Podpůrné týmy pro řízení migrace
 1.Pokud je členský stát v konkrétních oblastech hotspotů vystaven nepřiměřenému migračnímu tlaku své vnější hranice, který je charakterizován silným přílivem smíšených migračních toků, může tento členský stát požádat o operativní a technickou posilu ze strany podpůrných týmů pro řízení migrace. Tento členský stát předloží žádost o posilu a posouzení svých potřeb agentuře a dalším relevantním agenturám Unie, zejména Evropskému podpůrnému úřadu pro otázky azylu a Europolu.
 2.Výkonný ředitel v koordinaci s dalšími relevantními agenturami Unie posoudí žádost členského státu o pomoc a posouzení jeho potřeb, aby mohl definovat komplexní balíček posil, jenž sestává z různých činností koordinovaných relevantními agenturami Unie, které musí schválit dotčený členský stát.
 3.Operativní a technické posily poskytnuté jednotkami evropské pohraniční a pobřežní stráže, evropskými jednotkami pro návratové zásahy a odborníky z řad


text:
zaměstnanců agentury v rámci podpůrných týmů pro řízení migrace mohou zahrnovat:
 a) kontrolu státních příslušníků třetích zemí, kteří přijíždějí na vnější hranice, včetně identifikace, evidence těchto státních příslušníků třetích zemí a vedení pohovorů s nimi a v případě, že o to daný členský stát požádá, snímání otisků prstů státních příslušníků třetích zemí;
 b) poskytování informací osobám, které jednoznačně potřebují mezinárodní ochranu, nebo žadatelům či potenciálním žadatelům o relokaci;
 c) technickou a operativní pomoc v oblasti navracení včetně přípravy a organizace návratových operací.
 4.Agentura je Komisi nápomocna při koordinaci činností podpůrných týmů pro řízení migrace, přičemž spolupracuje s dalšími relevantními agenturami Unie.
 Článek 18
 Situace na vnějších hranicích, která vyžaduje okamžité přijetí opatření
 1.Pokud členský stát nepřijme nezbytná nápravná opatření v souladu s rozhodnutím správní rady uvedeným v čl. 12 odst. 6 nebo v případě, kdy na vnější hranici dojde k nepřiměřenému migračnímu tlaku, kvůli němuž se ochrana vnějších hranic stane neúčinnou do takové míry, že vznikne riziko, že bude ohroženo fungování schengenského prostoru, může Komise po konzultování agentury přijmout prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí, v němž jsou vymezena opatření, která má agentura provést, a jímž se dotčený členský stát žádá o spolupráci s agenturou při provádění uvedených opatření. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 79 odst. 2.
 V řádně odůvodněných závažných a naléhavých případech týkajících se fungování schengenského prostoru přijme Komise okamžitě příslušné prováděcí akty postupem podle čl. 79 odst. 5.
 2.Pro účely odstavce 1 Komise stanoví, že agentura přijme jedno či více z těchto opatření:
 a) organizovat a koordinovat zásahy rychlé reakce na hranicích a vysílat jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže z rezervního týmu pro rychlé nasazení a podle potřeby dodatečné jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže;
 b) vysílat jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže v rámci podpůrných týmů pro řízení migrace v oblastech hotspotů;
 c) koordinovat činnosti na vnějších hranicích pro jeden či více členských států a třetích zemí, a to včetně společných operací se sousedními třetími zeměmi;
 f) nasazovat technické vybavení;
 e) organizovat návratové zásahy.
 3.Do dvou pracovních dnů od data přijetí rozhodnutí Komise a na základě poradenství dozorčí rady výkonný ředitel určí opatření, která je nutné přijmout pro praktický výkon opatření určených v rozhodnutí Komise, včetně technického vybavení, jakož i počtu a profilů příslušníků pohraniční stráže a dalších relevantních pracovníků nutných k tomu, aby bylo dosaženo cílů uvedeného rozhodnutí.
 4.Souběžně s tím a do stejných dvou pracovních dnů výkonný ředitel předloží dotčenému členskému státu návrh operačního plánu. Výkonný ředitel a dotčený členský stát vypracují operační plán do dvou pracovních dnů od data, kdy byl předložen uvedený návrh.
 5.Agentura neprodleně a v každém případě do tří pracovních dnů od vyhotovení operačního plánu nasadí nezbytné technické vybavení a vyšle pracovníky z rezervního týmu pro rychlé nasazení uvedeného v čl. 19 odst. 5, aby zajistila praktický výkon opatření vymezených v rozhodnutí Komise. Ve druhé fázi a v každém případě do pěti pracovních dnů od vyslání rezervního týmu pro rychlé nasazení se podle potřeby nasadí dodatečné technické vybavení a vyšlou jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže.
 6.Dotčený

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
členský stát vyhoví rozhodnutí Komise a za tímto účelem neprodleně spolupracuje s agenturou a přijme nezbytná opatření k usnadnění provedení uvedeného rozhodnutí a k praktickému výkonu opatření stanovených v uvedeném rozhodnutí a v operačním plánu, na němž se dohodl s výkonným ředitelem.
 7.Členské státy dají k dispozici příslušníky pohraniční stráže a další relevantní pracovníky určené výkonným ředitelem podle odstavce 2. Členské státy se nesmějí odvolávat na výjimečnou situaci uvedenou v čl. 19 odst. 3 a 6.
 Článek 19
 Složení a vysílání jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže
 1.Agentura vysílá příslušníky pohraniční stráže a další relevantní pracovníky jako příslušníky jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže do společných operací, zásahů rychlé reakce na hranicích a v rámci podpůrných týmů pro řízení migrace. Agentura může také vysílat odborníky z řad vlastních zaměstnanců.
 2.Na návrh výkonného ředitele správní rada rozhoduje nadpoloviční většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem o profilech a celkovém počtu příslušníků pohraniční stráže, kteří mají být k dispozici jednotkám evropské pohraniční a pobřežní stráže. Tentýž postup se použije při všech následných změnách jejich profilů a celkových počtech. Členské státy přispějí do jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže tím, že z vnitrostátní rezervy vytvořené podle různých stanovených profilů jmenují příslušníky pohraniční stráže odpovídající požadovaným profilům.
 3.Příspěvek členských států, pokud jde o příslušníky pohraniční stráže pro konkrétní společné operace v následujícím roce, se plánuje na základě každoročních dvoustranných jednání a dohod mezi agenturou a členskými státy. V souladu s těmito dohodami dají členské státy na žádost agentury k dispozici příslušníky pohraniční stráže, pokud nejsou vystaveny výjimečné situaci, která zásadním způsobem ovlivňuje plnění vnitrostátních úkolů. Tato žádost se podává nejméně 21 pracovních dnů před zamýšleným vysláním.
 4.Pokud jde o zásahy rychlé reakce na hranicích, na návrh výkonného ředitele agentury rozhoduje správní rada agentury tříčtvrtinovou většinou hlasů o profilech a minimálním počtu příslušníků pohraniční stráže, kteří mají být k dispozici pro rezervní tým pro rychlé nasazení jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže. Tentýž postup se použije s ohledem na následné změny v profilech a celkovém počtu příslušníků rezervního týmu pro rychlé nasazení. Členské státy přispějí do rezervního týmu pro rychlé nasazení prostřednictvím vnitrostátní rezervy odborníků na základě různě stanovených profilů tím, že jmenují příslušníky pohraniční stráže odpovídající požadovaným profilům.
 5.Rezervní tým pro rychlé nasazení tvoří stálí příslušníci, kteří jsou okamžitě k dispozici agentuře a které lze vyslat z každého členského státu do tří pracovních dnů ode dne, kdy výkonný ředitel a hostitelský členský stát schválí operační plán. K tomuto účelu dá každý členský stát každý rok agentuře k dispozici počet příslušníků pohraniční stráže, který odpovídá alespoň 3 % pracovníků členských států bez vnějších pozemních a námořních hranic a 2 % pracovníků členských států s vnějšími pozemními a námořními hranicemi a činí alespoň 1500 příslušníků pohraniční stráže, a to v souladu s profily určenými v rozhodnutí správní rady.
 6.Je-li to nezbytné, jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže z rezervního týmu pro rychlé nasazení jsou okamžitě doplněny dalšími jednotkami evropské pohraniční a pobřežní stráže. Za tímto účelem členské státy agentuře na její žádost neprodleně sdělí počet, jména


text:
a profily příslušníků pohraniční stráže ve svých vnitrostátních rezervách, které jsou schopny dát k dispozici do pěti pracovních dnů od zahájení zásahu rychlé reakce na hranicích. Členské státy dají k dispozici pro vyslání příslušníky pohraniční stráže na žádost agentury, pokud nejsou vystaveny výjimečné situaci, při níž je podstatně dotčeno plnění jejich vnitrostátních úkolů.
 7.Členské státy zajistí, že příslušníci pohraniční stráže a další relevantní pracovníci, jimiž přispívají, odpovídají profilům a počtům, o nichž rozhodla správní rada. Doba vyslání bude určena hostitelským členským státem, avšak v žádném případě nebude kratší než 30 dnů.
 8.Agentura přispěje do jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže kvalifikovanými příslušníky pohraniční stráže, kteří byli do agentury vysláni členskými státy jako národní odborníci. Příspěvek členských států, pokud jde o vyslání jejich příslušníků pohraniční stráže do agentury v následujícím roce, se plánuje na základě každoročních dvoustranných jednání a dohod mezi agenturou a členskými státy. V souladu s těmito dohodami dají členské státy k dispozici příslušníky pohraniční stráže pro vyslání, ledaže by tím bylo vážně dotčeno plnění vnitrostátních úkolů. V takových situacích mohou členské státy své vyslané příslušníky pohraniční stráže povolat zpět.
 Takové vyslání může trvat 12 měsíců nebo déle, ale v žádném případě nebude kratší než tři měsíce. Vyslaní příslušníci pohraniční stráže se považují za příslušníky jednotek a mají úkoly a pravomoci jako příslušníci jednotek. Členský stát, který vyslal příslušníky pohraniční stráže, se považuje za domovský členský stát.
 Ostatní pracovníci dočasně zaměstnaní agenturou, kteří nemají kvalifikaci k výkonu funkcí ochrany hranic, se vysílají pouze během společných operací a plní koordinační úkoly a nejsou součástí jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže.
 9.Agentura každoročně informuje Evropský parlament o počtu příslušníků pohraniční stráže, který se každý členský stát zavázal poskytnout jednotkám evropské pohraniční a pobřežní stráže v souladu s tímto článkem.
 Článek 20
 Velení jednotkám evropské pohraniční a pobřežní stráže
 1.Po dobu vyslání jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže velí jednotkám hostitelský členský stát v souladu s operačním plánem.
 2.Agentura může prostřednictvím svého koordinátora sdělovat hostitelskému členskému státu své názory na velení jednotkám evropské pohraniční a pobřežní stráže. V takovém případě vezme hostitelský členský stát tyto názory v úvahu a pokud možno se jimi řídí.
 3.V případech, kdy povely vydávané jednotkám evropské pohraniční a pobřežní stráže nejsou v souladu s operačním plánem, o tom koordinátor neprodleně informuje výkonného ředitele a ten může ve vhodných případech přijmout opatření podle čl. 24 odst. 2.
 4.Členové jednotek evropské pohraniční stráže při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí plně ctí základní práva, včetně přístupu k azylovému řízení, a lidskou důstojnost. Veškerá opatření, která učiní při plnění svých úkolů a výkonu pravomocí, jsou přiměřená cílům, jež uvedená opatření sledují. Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí nediskriminují osoby na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku či sexuální orientace.
 5.Příslušníci jednotek nadále podléhají kázeňským opatřením svého domovského členského státu. Pro případ porušení základních práv nebo závazků v oblasti mezinárodní ochrany při provádění společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích stanoví domovský členský stát v souladu se svými vnitrostátními právními


text:
předpisy vhodná kázeňská nebo jiná opatření.
 Článek 21
 Koordinátor
 1.Agentura zaručí operativní provádění všech organizačních aspektů včetně účasti zaměstnanců agentury ve společných operacích, pilotních projektech či zásazích rychlé reakce na hranicích.
 2.Výkonný ředitel jmenuje z řad zaměstnanců agentury jednoho nebo více odborníků, kteří budou koordinátory, a to pro každou společnou operaci či zásah rychlé reakce na hranicích. Výkonný ředitel oznámí hostitelskému členskému státu jejich jména.
 3.Koordinátor jedná jménem agentury o všech aspektech vyslání jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže. Úkolem koordinátorů je podporovat spolupráci a koordinaci mezi hostitelskými a zúčastněnými členskými státy. Koordinátor zejména:
 a) jedná jako spojovací článek mezi agenturou a příslušníky jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže a zároveň poskytuje jménem agentury pomoc ve všech záležitostech souvisejících s podmínkami pro jejich vyslání v rámci těchto jednotek;
 b) sleduje řádné provádění operačního plánu;
 c) jedná jménem agentury ve všech aspektech vyslání jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže a podává agentuře o všech těchto aspektech zprávy;
 d) podává agentuře zprávy o aspektech, které se týkají poskytování dostatečných záruk hostitelským členským státem, aby byla po celou dobu společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích zajištěna ochrana základních práv;
 e) podává výkonnému řediteli zprávy v případech, kdy povely vydané hostitelským členským státem jednotkám evropské pohraniční a pobřežní stráže nejsou v souladu s operačním plánem.
 4.V souvislosti se společnými operacemi či zásahy rychlé reakce na hranicích může výkonný ředitel agentury pověřit koordinátora, aby byl nápomocen při řešení jakýchkoli neshod týkajících se provádění operačního plánu a vyslání jednotek.
 Článek 22
 Vnitrostátní kontaktní místo
 Vnitrostátním kontaktním místem pro komunikaci s agenturou ve všech záležitostech, které se týkají jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže, je národní koordinační centrum zřízené podle nařízení (EU) č. 1052/2013.
 Článek 23
 Náklady
 1.Agentura v plném rozsahu hradí následující náklady, které členským státům vzniknou při poskytování příslušníků pohraniční stráže pro účely vyslání jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže včetně rezervního týmu pro rychlé nasazení:
 a)náklady na dopravu z domovského členského státu do hostitelského členského státu a z hostitelského členského státu do domovského členského státu;
 b)náklady na očkování;
 c)náklady na zvláštní pojištění;
 d)náklady na zdravotní péči;
 e)denní příspěvky, včetně nákladů na ubytování;
 f)náklady na technické vybavení agentury.
 2.Správní rada stanoví a podle potřeby aktualizuje podrobná pravidla pro vyplácení denních příspěvků příslušníkům jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže.
 Článek 24
 Pozastavení nebo ukončení společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích
 1.Poté, co výkonný ředitel informoval dotčený členský stát, ukončí společné operace nebo zásahy rychlé reakce na hranicích, jestliže již nejsou splněny podmínky pro provádění těchto činností.
 2.Výkonný ředitel může stáhnout financování společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích nebo je pozastavit či ukončit, pokud hostitelský členský stát nedodržuje operační plán.
 3.Výkonný ředitel zcela či zčásti stáhne financování společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích nebo společnou operaci nebo zásah rychlé reakce na hranicích zcela nebo zčásti pozastaví či ukončí, pokud se domnívá, že byla porušena základní práva či závazky týkající se mezinárodní ochrany a že jsou taková porušení závažná nebo mohou přetrvávat.
 Článek 25
 Hodnocení společných operací a zásahů rychlé


text:
reakce na hranicích
 Výkonný ředitel vyhodnotí výsledky společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích a do 60 dní po ukončení těchto operací a zásahů předá správní radě podrobnou hodnotící zprávu, která obsahuje zjištění úředníka pro otázky základních práv. Agentura provede komplexní srovnávací analýzu těchto výsledků, aby zvýšila kvalitu, soudržnost a účinnost budoucích společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích, a začlení ji do své souhrnné výroční zprávy o činnosti.
 Oddíl 4
 Navracení
 Článek 26
 Úřad pro navracení
 1. Úřad pro navracení je odpovědný za provádění činností agentury spojených s navracením v souladu se základními právy a obecnými zásadami práva Unie i práva mezinárodního včetně závazků týkajících se ochrany uprchlíků a lidských práv. Úřad pro navracení zejména:
 a)na technické a operativní úrovni koordinuje návratové činnosti členských států, aby byl vytvořen integrovaný systém řízení navracení mezi příslušnými orgány členských států, jehož se budou účastnit relevantní orgány třetích zemí a další příslušné zúčastněné strany;
 b)poskytuje operativní podporu členským států, jejichž systémy navracení jsou vystaveny zvláštnímu tlaku;
 c)koordinuje používání relevantních systémů informačních technologií a poskytuje podporu v souvislosti s konzulární spoluprací při určování totožnosti státních příslušníků třetích zemí a získávání cestovních dokladů, organizuje a koordinuje návratové operace a poskytuje podporu při dobrovolném opuštění území;
 d)koordinuje činnosti agentury spojené s navracením, které jsou stanoveny v tomto nařízení;
 e)organizuje, propaguje a koordinuje činnosti, které umožňují výměnu informací a identifikaci a sdílení osvědčených postupů ve věcech navracení mezi členskými státy;
 f)financuje nebo spolufinancuje operace, zásahy a činnosti uvedené v této kapitole prostřednictvím dotací ze svého rozpočtu v souladu s finančními předpisy, které se vztahují na agenturu.
 2. Operativní podpora uvedená v odst. 1 písm. b) zahrnuje opatření, která příslušným vnitrostátním orgánům členských států pomáhají provádět postupy navracení, a to zejména tím, že poskytují:
 a)tlumočnické služby,
 b)informace o třetích zemích návratu;
 c)poradenství ohledně provádění a řízení postupů navracení v souladu se směrnicí 2008/115/ES;
 d)pomoc v souvislosti s opatřeními, která jsou nezbytná, aby se zaručilo, že jsou navracené osoby k dispozici pro účely navrácení, a zabránilo tomu, že se tyto osoby skrývají.
 3.Úřad pro navracení se snaží rozvíjet synergie a propojit sítě financované Unií a programy v oblasti navracení, a to v těsné spolupráci s Evropskou komisí a Evropskou migrační sítí
 43
 .
 4.Agentura může používat finanční prostředky Unie dostupné v oblasti navracení. Agentura zajistí, aby v jejích grantových dohodách s členskými státy byla veškerá finanční podpora podmíněna plným dodržováním Listiny základních práv.
 Článek 27
 Návratové operace
 1.V souladu se směrnicí 2008/115/ES a aniž by posuzovala oprávněnost rozhodnutí o navrácení, poskytuje agentura nezbytnou pomoc a na žádost jednoho či více zúčastněných členských států zajišťuje koordinaci nebo organizaci návratových operací, včetně pronájmu letadel pro účely těchto operací. Agentura může z vlastního podnětu členským státům navrhnout, že bude koordinovat nebo organizovat návratové operace.
 2.Členské státy alespoň jednou měsíčně informují agenturu o svých plánovaných vnitrostátních návratových operacích, jakož i o potřebách pomoci či koordinace ze strany agentury. Agentura vypracuje průběžný operační plán, aby žádajícímu členskému státu poskytla nezbytnou operativní podporu včetně technického vybavení. Agentura může z vlastního podnětu začlenit do


text:
průběžného operačního plánu data a místa určení návratových operací, která na základě posouzení potřeb považuje za nezbytná. Správní rada na návrh výkonného ředitele rozhodne o způsobu provádění průběžného operačního plánu.
 3.Agentura může poskytovat nezbytnou pomoc a na žádost zúčastněných členských států zajišťovat či z vlastního podnětu navrhovat koordinaci či organizaci návratových operací, pro které dala třetí země návratu k dispozici dopravní prostředky a osoby pověřené doprovodem nuceně navracených osob („sběrné návratové operace“). Zúčastněné členské státy a agentura zaručují, že jsou během celé návratové operace dodržována základní práva a že jsou přiměřeně používány omezující prostředky. Celé návratové operaci až do příjezdu do třetí země návratu je přítomen alespoň zástupce členského státu a osoba pověřená sledováním nuceného navracení z rezervy zřízené podle článku 28.
 4.Agentura může poskytovat nezbytnou pomoc a na žádost zúčastněných členských států či třetí země zajišťovat či z vlastního podnětu navrhovat koordinaci či organizaci návratových operací, během nichž určitý počet navracených osob, na které se vztahuje rozhodnutí třetí země o navrácení, projede přes tuto třetí země do jiné třetí země návratu („smíšené návratové operace“), pokud je třetí země, která dané rozhodnutí o navrácení vydala, vázána Evropskou úmluvou o lidských právech. Zúčastněné členské státy a agentura musí zajistit, že jsou během celé návratové operace dodržována základní práva a přiměřeně používány omezující prostředky, a to zejména přítomností osob pověřených sledováním nuceného navracení a osob pověřených doprovodem nuceně navracených osob ze třetích zemí.
 5.Každá návratová operace je sledována v souladu s čl. 8 odst. 6 směrnice 2008/115/ES. Sledování návratových operací se provádí na základě objektivních a transparentních kritérií a zahrnuje celou návratovou operaci od fáze před opuštěním území až po předání navracených osob v třetí zemi návratu.
 6.Agentura financuje nebo spolufinancuje návratové operace z dotací ze svého rozpočtu, a to v souladu s finančními předpisy, které se na ni vztahují, přičemž upřednostní operace prováděné více než jedním členským státem nebo operace v oblastech hotspotů.
 Článek 28
 Rezerva osob pověřených sledováním nuceného navracení
 1.Agentura vytvoří z pracovníků vnitrostátních příslušných subjektů rezervu osob pověřených sledováním nuceného navracení, které provádějí činnosti týkající se sledování nuceného navracení v souladu s čl. 8 odst. 6 směrnice 2008/115/ES a které byly vyškoleny v souladu s článkem 35.
 2.Výkonný ředitel určí profil a počet osob pověřených sledováním nuceného navracení, které budou dány této rezervě k dispozici. Tentýž postup se použije při všech následných změnách jejich profilu a počtu. Členské státy přispívají do rezervy jmenováním osob pověřených sledováním nuceného navracení, které odpovídají definovanému profilu.
 3.Agentura může osoby pověřené sledováním nuceného navracení na žádost poskytnout zúčastněným členským státům, aby jménem těchto států sledovaly správné provádění návratových operací a účastnily se návratových zásahů.
 Článek 29
 Rezerva osob pověřených doprovodem nuceně navracených osob
 1.Agentura vytvoří z pracovníků vnitrostátních příslušných subjektů rezervu osob pověřených doprovodem nuceně navracených osob, které provádějí návratové operace v souladu s požadavky uvedenými v čl. 8 odst. 4 a 5 směrnice 2008/115/ES a které byly vyškoleny v souladu s článkem 35.
 2.Výkonný ředitel určí profil a počet osob pověřených doprovodem nuceně navracených osob, které budou dány této rezervě k dispozici.


text:
Tentýž postup se použije při všech následných změnách jejich profilu a počtu. Členské státy přispívají do rezervy jmenováním osob pověřených doprovodem nuceně navracených osob, které odpovídají definovanému profilu.
 3.Agentura tyto osoby pověřené doprovodem nuceně navracených osob na žádost poskytne zúčastněným členským státům, aby jejich jménem doprovázely nuceně navracené osoby a účastnily se návratových zásahů.
 Článek 30
 Rezerva specialistů na navracení
 1.Agentura vytvoří z pracovníků vnitrostátních příslušných subjektů a zaměstnanců agentury rezervu specialistů na navracení, kteří budou mít dovednosti a odborné znalosti nutné k provádění činností v oblasti navracení a kteří budou vyškoleni v souladu s článkem 35. Tito specialisté budou k dispozici pro provádění konkrétních úkolů, např. identifikaci konkrétních skupin státních příslušníků třetích zemí, získávání cestovních dokladů od třetích zemí a usnadňování konzulární spolupráce.
 2.Výkonný ředitel určí profil a počet specialistů na navracení, kteří budou dáni této rezervě k dispozici. Tentýž postup se použije při všech následných změnách jejich profilu a počtu. Členské státy přispívají do rezervy jmenováním specialistů, kteří odpovídají definovanému profilu.
 3.Agentura na žádost poskytne specialisty členským státům, které se účastní návratových operací, aby se účastnili návratových zásahů.
 Článek 31
 Evropské jednotky pro návratové zásahy
 1.Z rezerv stanovených v článcích 28, 29 a 30 agentura zřídí evropské jednotky pro návratové zásahy, které budou vyhovovat konkrétním potřebám a budou vysílány během návratových zásahů.
 2.Na evropské jednotky pro návratové zásahy se obdobně použijí články 20, 21 a 23.
 Článek 32
 Návratové zásahy
 1.Za situací, kdy členské státy čelí při plnění povinnosti navracet neoprávněně pobývající státní příslušníky třetích zemí v souladu se směrnicí 2008/115/ES silné zátěži, agentura na žádost jednoho či více členských států poskytne odpovídající technickou a operativní pomoc v podobě návratového zásahu. Takovýto zásah může spočívat ve vysílání evropských jednotek pro návratové zásahy do hostitelských členských států a v organizaci návratových operací z hostitelských členských států. Členské státy pravidelně informují agenturu o svých potřebách v oblasti technické a operativní pomoci a agentura na tomto základě vypracuje průběžný plán návratových zásahů.
 2.Za situací, kdy jsou členské státy při plnění povinnosti navracet neoprávněně pobývající státní příslušníky třetích zemí v souladu se směrnicí 2008/115/ES vystaveny zvláštnímu a nepřiměřenému tlaku, agentura na žádost jednoho či více členských států poskytuje odpovídající technickou a operativní pomoc v podobě rychlého návratového zásahu. Agentura může z vlastní iniciativy navrhnout, že takovou technickou a operativní pomoc členským státům poskytne. Rychlý návratový zásah může spočívat v rychlém vyslání evropských jednotek pro návratové zásahy do hostitelských členských států a v organizaci návratových operací z hostitelských členských států.
 3.Výkonný ředitel neprodleně vypracuje operační plán, a to po dohodě s hostitelským členským státem a členskými státy, které jsou ochotné se návratového zásahu účastnit.
 4.Operační plán je pro agenturu, hostitelský členský stát a zúčastněné členské státy závazný a zahrnuje všechny aspekty, které jsou pro provedení návratového zásahu nezbytné, zejména popis situace, cíle, zahájení a předpokládanou dobu trvání zásahu, zeměpisné pokrytí a možné vyslání do třetích zemí, složení evropských jednotek pro návratové zásahy, logistiku, finanční ustanovení, způsoby spolupráce s třetími zeměmi, dalšími agenturami a subjekty Unie a relevantními mezinárodními a nevládními organizacemi. Všechny změny


text:
nebo aktualizace operačního plánu vyžadují souhlas výkonného ředitele, hostitelského členského státu a zúčastněných členských států. Kopii změněného nebo upraveného operačního plánu agentura okamžitě zašle dotčeným členským státům a správní radě.
 5.Výkonný ředitel přijme co nejdříve a v případě uvedeném v odstavci 2 do pěti pracovních dnů rozhodnutí o operačním plánu. Rozhodnutí se neprodleně písemně oznámí dotčeným členským státům a správní radě.
 6.Agentura financuje nebo spolufinancuje návratové zásahy prostřednictvím dotací ze svého rozpočtu v souladu s finančními předpisy, které se na ni vztahují.
 KAPITOLA III
 OBECNÁ USTANOVENÍ
 Oddíl 1
 Obecná pravidla
 Článek 33
 Ochrana základních práv a strategie pro oblast základních práv
 1.Evropská pohraniční a pobřežní stráž při plnění svých úkolů podle tohoto nařízení zaručuje ochranu základních práv, a to v souladu s příslušnými právními předpisy Unie, zejména Listinou základních práv Evropské unie, příslušnými mezinárodními právními předpisy včetně Úmluvy o právním postavení uprchlíků a závazky týkajícími se přístupu k mezinárodní ochraně, zejména zásadou nenavracení. Za tímto účelem agentura vypracuje, dále rozvíjí a provádí svoji strategii pro oblast základních práv.
 2.Při plnění svých úkolů evropská pohraniční a pobřežní stráž zajistí, že žádná osoba není vysazena v určité zemi v rozporu se zásadou nenavracení, není nucena vstoupit, odvedena nebo jinak předána do této země nebo vrácena orgánům této země, ani není vysazena v zemi nebo nucena vstoupit, odvedena nebo jinak předána nebo vrácena do země, z níž hrozí vyhoštění nebo navrácení do jiné země v rozporu s uvedenou zásadou.
 3.Evropská pohraniční a pobřežní stráž při plnění svých úkolů zohlední zvláštní potřeby dětí, obětí obchodování s lidmi, osob, které potřebují lékařskou pomoc, osob, které potřebují mezinárodní ochranu, osob v tísni na moři a dalších osob ve zvláště zranitelném postavení.
 4.Při plnění svých úkolů a ve vztazích s členskými státy a při spolupráci s třetími zeměmi agentura zohledňuje zprávy poradního fóra a úředníka pro otázky základních práv.
 Článek 34
 Kodexy chování
 1.Agentura vypracuje a dále rozvíjí kodex chování, který se vztahuje na veškeré operace v rámci ochrany hranic koordinované agenturou. Kodex chování stanoví postupy, jejichž cílem je zaručit dodržování zásad právního státu a základních práv, se zvláštním zaměřením na nezletilé osoby bez doprovodu a osoby ve zranitelném postavení, jakož i na osoby žádající o mezinárodní ochranu, a platí pro všechny osoby zapojené do činností agentury.
 2.Agentura vypracuje a bude pravidelně aktualizovat kodex chování pro navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, který bude uplatňovat při všech návratových operacích a návratových zásazích koordinovaných nebo organizovaných agenturou. Kodex chování bude popisovat společné standardizované postupy, jež by měly zjednodušit organizaci návratových operací a návratových zásahů a zajistit navracení humánním způsobem a při plném respektování základních práv, zejména zásad lidské důstojnosti, zákazu mučení a nelidského či ponižujícího zacházení anebo trestu, práva na svobodu a bezpečnost, práva na ochranu osobních údajů a zákazu diskriminace.
 3.Kodex chování pro navracení přihlédne zejména k povinnosti členských států zavést účinný systém pro sledování nuceného navracení, kterou stanoví čl. 8 odst. 6 směrnice 2008/115/ES
 44
 , a ke strategii v oblasti základních práv.
 4.Agentura vyvíjí a pravidelně aktualizuje své kodexy chování ve spolupráci s poradním


text:
fórem.
 Článek 35
 Odborná příprava
 1.Agentura ve spolupráci s vhodnými subjekty členských států, které jsou odpovědné za odbornou přípravu, vypracuje konkrétní nástroje odborné přípravy a zajistí příslušníkům pohraniční stráže a dalším relevantním pracovníkům, kteří jsou příslušníky jednotek evropské pohraniční stráže, další odbornou přípravu týkající se jejich úkolů a pravomocí. Odborníci z řad zaměstnanců agentury provádějí pravidelný výcvik těchto příslušníků pohraniční stráže podle plánu další přípravy a výcviku uvedeného v ročním pracovním programu agentury.
 2.Agentura provádí nezbytné iniciativy, aby zajistila, že všichni příslušníci pohraniční stráže a další relevantní pracovníci členských států, kteří jsou součástí jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže, jakož i zaměstnanci agentury absolvují před svou účastí na operativních činnostech organizovaných agenturou odbornou přípravu v oblasti příslušných právních předpisů Unie a mezinárodního práva, včetně oblasti základních práv, přístupu k mezinárodní ochraně, pátrání a záchrany.
 3.Agentura provádí nezbytné iniciativy, aby zajistila odbornou přípravu pracovníků podílejících na úkolech spojených s navracením, kteří mají být součástí rezerv uvedených v článcích 28, 29 a 30. Agentura zajistí, že všichni pracovníci, kteří se podílejí na návratových operacích a návratových zásazích, jakož i zaměstnanci agentury absolvují před svou účastí na operativních činnostech organizovaných agenturou odbornou přípravu v oblasti příslušných právních předpisů Unie a mezinárodního práva, včetně oblasti základních práv a přístupu k mezinárodní ochraně.
 4.Agentura vypracuje a dále rozvíjí společné hlavní osnovy pro odbornou přípravu pohraniční stráže a poskytuje odbornou přípravu na evropské úrovni pro školitele vnitrostátní pohraniční stráže členských států, včetně odborné přípravy týkající se základních práv, přístupu k mezinárodní ochraně a příslušného námořního práva. Agentura vypracuje společné hlavní osnovy po konzultaci poradního fóra. Členské státy začlení společné hlavní osnovy do odborné přípravy příslušníků své vnitrostátní pohraniční stráže a pracovníků, kteří se podílejí na úkolech spojených s navracením.
 5.Agentura rovněž nabízí doplňkové kursy odborné přípravy a semináře o tématech, která se týkají ochrany vnějších hranic a navracení státních příslušníků třetích zemí, pro příslušníky příslušných vnitrostátních služeb členských států.
 6.Agentura může organizovat odbornou přípravu ve spolupráci s členskými státy a třetími zeměmi na jejich území.
 7.Agentura zavede výměnný program, jenž umožní příslušníkům pohraniční stráže, kteří jsou zapojeni do jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže, a pracovníkům, kteří jsou zapojeni od evropských jednotky pro návratové zásahy, získat znalosti či konkrétní praktické poznatky na základě zkušeností a osvědčených postupů nabytých v zahraničí při práci s příslušníky pohraniční stráže a pracovníky, kteří se podílejí na úkolech spojených s navracením, v jiném než jejich vlastním členském státě.
 Článek 36
 Výzkum a inovace
 1.Agentura aktivně monitoruje výzkumné a inovační činnosti, které jsou důležité z hlediska ochrany vnějších hranic, včetně využívání vyspělých technologií dohledu, např. dálkově řízených letadlových systémů, a z hlediska navracení, a k těmto činnostem přispívá. Agentura předává výsledky tohoto výzkumu Komisi a členským státům. Může tyto výsledky podle potřeby používat při společných operacích, zásazích rychlé reakce na hranicích, návratových operacích a návratových zásazích.
 2.Agentura napomáhá členským státům a Komisi při určování klíčových témat výzkumu. Agentura napomáhá Komisi při definování a plnění relevantních rámcových programů Unie pro výzkumné a inovační činnosti.
 3.Agentura v rámcovém programu pro výzkum a inovace, zejména


text:
zvláštním programu, kterým se provádí Horizont 2020, provádí ty části rámcového programu pro výzkum a inovace, které se týkají bezpečnosti hranic. Za tímto účelem agentura provádí tyto úkoly:
 a) řídí některé fáze provádění programu a některé fáze cyklu konkrétních projektů na základě příslušných pracovních programů přijatých Komisí, pokud ji k tomu Komise zmocnila v pověřovacím aktu;
 b) přijímá nástroje pro plnění rozpočtových příjmů a výdajů a vykonává všechny činnosti potřebné pro správu programu, pokud ji k tomu Komise zmocní v pověřovacím aktu;
 c) poskytuje podporu při provádění programu, pokud ji k tomu Komise zmocní v pověřovacím aktu.
 4.Agentura může plánovat a provádět pilotní projekty týkající se záležitostí, na které se vztahuje toto nařízení.
 Článek 37
 Pořizování technického vybavení
 1.Agentura může sama nebo společně s členským státem pořizovat nebo si pronajímat technické vybavení, jež se bude v souladu s finančními předpisy, které se na ni vztahují, používat během společných operací, pilotních projektů, zásahů rychlé reakce na hranicích, návratových operací, návratových zásahů nebo projektů technické pomoci.
 2.Agentura může pořizovat technické vybavení, např. pro snímání otisků prstů, na základě rozhodnutí výkonného ředitele po poradě se správní radou. Před pořízením nebo pronájmem jakéhokoliv vybavení, jež pro agenturu obnáší značné náklady, se provede důkladná analýza potřeb, nákladů a přínosů. Každý takovýto výdaj bude stanoven v rozpočtu agentury přijatém správní radou.
 3.Pořizuje-li nebo pronajímá-li si agentura důležité technické vybavení, jako jsou plavidla, vrtulníky či jiná letadla hlídkující na volném moři a v pobřežních vodách nebo pobřežní hlídková vozidla, platí tyto podmínky:
 a) v případě jeho pořízení agenturou nebo spoluvlastnictví se agentura dohodne s jedním členským státem, že tento členský stát zajistí registraci vybavení v souladu s použitelnými právními předpisy tohoto členského státu;
 b) v případě pronájmu musí být vybavení registrováno v některém členském státě.
 4.Na základě vzorové dohody vypracované agenturou se členský stát registrace a agentura dohodnou na způsobu zajištění doby, po kterou bude společný majetek agentuře plně k dispozici, jakož i na podmínkách využívání tohoto vybavení. Technické vybavení ve výhradním vlastnictví agentury se agentuře na její žádost poskytne a členský stát, v němž je vybavení registrováno, se nesmí odvolávat na výjimečnou situaci uvedenou v čl. 38 odst. 4.
 5.Členský stát, v němž je vybavení registrováno, nebo dodavatel technického vybavení poskytnou potřebné odborníky a technický personál pro právně podloženou a bezpečnou obsluhu vybavení.
 Článek 38
 Rezerva technického vybavení
 1.Agentura zřídí a vede centralizované záznamy o technickém vybavení v rezervě technického vybavení složené z vybavení vlastněného buď členskými státy, nebo agenturou a vybavení vlastněného společně členskými státy a agenturou pro účely ochrany vnějších hranic nebo navracení.
 2.Výkonný ředitel určí minimální kontingent technického vybavení v souladu s potřebami agentury, zejména aby agentura byla schopna provádět společné operace a zásahy rychlé reakce na hranicích v souladu se svým pracovním programem na daný rok.
 Pokud se ukáže, že minimální kontingent technického vybavení nepostačuje na provádění operačního plánu schváleného pro společné operace nebo zásahy rychlé reakce na hranicích, provede agentura jeho revizi na základě svých oprávněných potřeb a po dohodě s členskými státy.
 3.Rezerva technického vybavení obsahuje minimální kontingent vybavení, které


text:
agentura určila jako nezbytné, a to od každého typu technického vybavení. Vybavení zařazené do rezervy technického vybavení se použije při společných operacích, pilotních projektech, zásazích rychlé reakce na hranicích, návratových operacích či návratových zásazích.
 4.Členské státy přispívají do rezervy technického vybavení. Příspěvek členských států do rezervy a nasazení technického vybavení při konkrétních operacích se plánuje na základě každoročních dvoustranných jednání a dohod mezi agenturou a členskými státy. V souladu s těmito dohodami a tvoří-li součást minimálního kontingentu technického vybavení pro daný rok, poskytnou členské státy své technické vybavení k dispozici pro použití na žádost agentury, pokud nejsou vystaveny výjimečné situaci, při níž je podstatně dotčeno plnění vnitrostátních úkolů. Tyto žádosti se podávají nejméně 30 dní před zamýšleným nasazením. Příspěvky členských států do rezervy technického vybavení jsou každoročně přezkoumány.
 5.O pravidlech pro technické vybavení, včetně požadovaného celkového minimálního kontingentu od každého typu technického vybavení, podmínkách pro nasazení a náhradě nákladů rozhoduje každoročně správní rada na návrh výkonného ředitele. Pro rozpočtové účely by správní rada měla uvedené rozhodnutí přijmout do 30 dnů od data přijetí ročního pracovního programu.
 6. Výkonný ředitel podává správní radě na každém jejím zasedání zprávu o složení a nasazení vybavení, jež tvoří součást rezervy technického vybavení. Pokud není dosaženo minimálního kontingentu technického vybavení, výkonný ředitel o tom neprodleně informuje správní radu. Správní rada přijme rozhodnutí o prioritách při naléhavém nasazení technického vybavení a podnikne patřičná opatření k nápravě zjištěných nedostatků. O zjištěných nedostatcích a přijatých opatřeních informuje správní rada Komisi. Komise následně tyto informace spolu s vlastním posouzením postoupí Evropskému parlamentu a Radě.
 7.Agentura každoročně informuje Evropský parlament o kontingentu technického vybavení, které se každý členský stát zavázal v souladu s tímto článkem poskytnout do rezervy technického vybavení.
 8.Členské státy zaregistrují do rezervy technického vybavení všechny dopravní prostředky a operativní vybavení pořízené v rámci specifických akcí Fondu pro vnitřní bezpečnost podle čl. 7 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 515/2014
 45
 nebo za použití jakýchkoli jiných speciálně vyčleněných finančních prostředků Unie, které jsou dány k dispozici členským státům pro zvýšení operační schopnosti agentury. Toto technické vybavení je součástí minimálního kontingentu technického vybavení pro daný rok.
 Členské státy dají toto technické vybavení agentuře na její žádost k dispozici pro účely použití a nesmějí se odvolávat na výjimečnou situaci podle odstavce 4.
 9.Agentura spravuje záznamy o rezervě technického vybavení takto:
 a) roztřídění podle druhu vybavení a typu operace;
 b) roztřídění podle vlastníka (členský stát, agentura, ostatní);
 c) celková množství požadovaného vybavení;
 d) případně požadovaný obslužný personál;
 e) další informace, jako např. podrobnosti registrace, požadavky týkající se přepravy a údržby, platné vnitrostátní vývozní režimy, technické pokyny nebo jiné údaje potřebné k správnému zacházení s vybavením.
 10.Agentura financuje 100 % nasazení technického vybavení, jež tvoří součást minimálního kontingentu technického vybavení poskytnutého daným členským státem pro daný rok. Nasazení technického vybavení, jež součást minimálního kontingentu technického vybavení netvoří, agentura spolufinancuje do výše 75 % způsobilých výdajů, přičemž zohlední konkrétní okolnosti, jež panují v členském státě, který toto technické vybavení nasazuje.
 Článek 39
 Úkoly a pravomoci příslušníků jednotek
 1.Příslušníci jednotek jsou


text:
způsobilí plnit všechny úkoly a vykonávat všechny pravomoci týkající se ochrany hranic a navracení, které jsou nezbytné pro dosažení cílů nařízení (ES) č. 562/2006 a směrnice 2008/115/ES.
 2.Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí dodržují příslušníci jednotek právo Unie a mezinárodní právo, základní práva a vnitrostátní právní předpisy hostitelského členského státu.
 3.Příslušníci jednotek mohou plnit úkoly a vykonávat pravomoci pouze pod velením příslušníků pohraniční stráže nebo zaměstnanců hostitelského členského státu, kteří se podílejí na úkolech spojených s navracením, a obecně za jejich přítomnosti, pokud nejsou daným hostitelským členským státem oprávněni k tomu, aby jednali jeho jménem.
 4.Příslušníci jednotek používají při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí své vlastní uniformy. Na těchto uniformách nosí na rukávě modrou pásku se znakem Unie a agentury sloužící k jejich identifikaci jakožto účastníků společné operace, pilotního projektu, zásahu rychlé reakce na hranicích, návratové operace nebo návratového zásahu. Pro účely identifikace vůči vnitrostátním orgánům hostitelského členského státu nosí u sebe příslušníci jednotek úřední doklad, který na požádání předloží.
 5.Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí mohou členové jednotek s sebou nosit služební zbraně, střelivo a vybavení, které jsou povoleny vnitrostátními předpisy domovského členského státu. Hostitelský členský stát může nicméně zakázat nošení některých služebních zbraní, střeliva a vybavení za předpokladu, že se podle právních předpisů tohoto státu vztahuje tentýž zákaz na jeho vlastní pohraniční stráž nebo pracovníky, kteří se podílejí na úkolech spojených s navracením. Hostitelský členský stát před vysláním příslušníků jednotek informuje agenturu o přípustných služebních zbraních, střelivu a vybavení, jakož i o podmínkách, za kterých mohou být použity. Agentura tyto informace zpřístupní členským státům.
 6.Členové jednotek jsou při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí oprávněni použít sílu, včetně služebních zbraní, střeliva a vybavení, a to se souhlasem domovského členského státu a hostitelského členského státu, za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže hostitelského členského státu a v souladu s jeho vnitrostátními právními předpisy. Hostitelský členský stát může se souhlasem domovského členského státu povolit příslušníkům jednotek, aby použili sílu v nepřítomnosti příslušníků pohraniční stráže hostitelského členského státu.
 7.Služební zbraně, střelivo a vybavení mohou být použity v případě oprávněné sebeobrany a oprávněné obrany příslušníků jednotek nebo jiných osob v souladu s vnitrostátními právními předpisy hostitelského členského státu.
 8.Pro účely tohoto nařízení hostitelský členský stát zmocní příslušníky jednotek k tomu, aby nahlíželi do jeho vnitrostátních a evropských databází nezbytných pro hraniční kontrolu, ostrahu hranic a navracení. Příslušníci jednotek vyhledávají pouze ty údaje, které jsou potřebné pro plnění jejich úkolů a výkon jejich pravomocí. Hostitelský členský stát před vysláním příslušníků jednotek informuje agenturu o vnitrostátních a evropských databázích, do kterých lze nahlížet. Agentura tuto informaci zpřístupní všem členským státům, které se podílejí na vyslání jednotek.
 Toto nahlížení probíhá v souladu s právem Unie a vnitrostátními právními předpisy hostitelského členského státu v oblasti ochrany údajů.
 9.Rozhodnutí o odepření vstupu podle článku 13 nařízení (ES) č. 562/2006 přijímají pouze příslušníci pohraniční stráže hostitelského členského státu nebo příslušníci jednotek, jsou-li hostitelským členským státem oprávněny k tomu, aby jednali jeho jménem.
 Článek 40
 Úřední doklad
 1.Agentura vydává ve spolupráci s hostitelským členským


text:
státem příslušníkům jednotek doklad v úředním jazyce hostitelského členského státu a v jiném úředním jazyce orgánů Unie pro účely prokázání jejich totožnosti a také jako důkaz o tom, že mají právo plnit úkoly a vykonávat pravomoci uvedené v článku 39. Doklad obsahuje tyto údaje o každém příslušníkovi jednotek:
 a) jméno a státní příslušnost;
 b) hodnost nebo název pracovní pozice;
 c) aktuální digitální fotografii; a
 d) úkoly, k jejichž provádění je oprávněn.
 2.Doklad se po skončení společné operace, pilotního projektu, zásahu rychlé reakce na hranicích, návratové operace či návratového zásahu vrátí agentuře.
 Článek 41
 Občanskoprávní odpovědnost
 1.Působí-li příslušníci jednotek v hostitelském členském státě, je tento členský stát odpovědný za jakoukoli škodu, kterou tito příslušníci způsobí po dobu trvání svých operací, v souladu s vnitrostátními právními předpisy tohoto členského státu.
 2.Pokud tato škoda vznikla v důsledku hrubé nedbalosti nebo úmyslného jednání, může hostitelský členský stát požádat domovský členský stát o částku, kterou musel zaplatit jako odškodnění obětem nebo osobám oprávněným jménem obětí k náhradě škody.
 3.Aniž je dotčeno uplatňování práv vůči třetím stranám, zdrží se každý členský stát uplatňování nároků vůči hostitelskému členskému státu nebo jakémukoli jinému členskému státu za škodu, již utrpěl, ledaže vznikla v důsledku hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání.
 4.Veškeré spory mezi členskými státy týkající se použití odstavců 2 a 3, jež nemohou být vyřešeny dohodou mezi nimi, budou těmito státy postoupeny Soudnímu dvoru Evropské unie v souladu s článkem 273 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 5.Aniž je dotčeno uplatňování práv vůči třetím stranám, náklady související se škodami vzniklými na vybavení agentury během vyslání jednotek nese agentura, nevznikla-li škoda v důsledku hrubé nedbalosti nebo úmyslného jednání.
 Článek 42
 Trestněprávní odpovědnost
 V průběhu společné operace, pilotního projektu, zásahu rychlé reakce na hranicích, návratové operace nebo návratového zásahu se na příslušníky jednotek, pokud jde o trestné činy, které spáchali nebo které proti nim byly spáchány, pohlíží stejně jako na příslušníky pohraniční stráže hostitelského členského státu.
 Oddíl 2
 Výměna informací a ochrana údajů
 Článek 43
 Systémy výměny informací
 1.Agentura může přijmout veškerá opatření nezbytná k usnadnění výměny informací týkajících se jejích úkolů s Komisí a členskými státy a případně s relevantními agenturami Unie. Vyvíjí a provozuje informační systém umožňující výměnu utajovaných informací s uvedenými subjekty, jakož i osobních údajů uvedených v článcích 44, 46, 47 a 48 v souladu s rozhodnutím Rady 2001/264/ES
 46
 a rozhodnutím Komise (EU, Euratom) 2015/444
 47
 .
 2.Agentura může přijmout veškerá opatření nezbytná k usnadnění výměny informací týkajících se jejích úkolů se Spojeným královstvím a Irskem, vztahují-li se k činnostem, jichž se tyto státy účastní v souladu s článkem 50 a čl. 61 odst. 4.
 Článek 44
 Ochrana údajů
 1.Při zpracování osobních údajů agentura uplatňuje nařízení (ES) č. 45/2001.
 2.Správní rada stanoví opatření pro uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 agenturou, včetně opatření týkajících se inspektora ochrany údajů agentury. Tato opatření budou stanovena po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů.
 3.Aniž jsou dotčeny články 46, 47 a 48, může agentura zpracovávat osobní údaje pro administrativní účely.
 4.Aniž je dotčen článek 47, zakazuje se předávání osobních údajů zpracovaných


text:
agenturou a další předávání osobních údajů zpracovaných v rámci tohoto nařízení členskými státy orgánům třetích zemí nebo třetím stranám.
 Článek 45
 Účely zpracování osobních údajů
 1.Agentura smí zpracovávat osobní údaje pouze pro tyto účely:
 a) plnění úkolů spočívajících v organizaci a koordinaci společných operací, pilotních projektů, zásahů rychlé reakce na hranicích a v rámci podpůrných týmů pro řízení migrace v souladu s článkem 46;
 b) plnění úkolů spočívajících v organizaci a koordinaci návratových operací a návratových zásahů v souladu s článkem 47;
 c) usnadňování výměny informací s členskými státy, Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, Europolem nebo Eurojustem v souladu s článkem 46;
 d) analýzu rizik prováděnou agenturou v souladu s článkem 10;
 e) identifikaci a sledování plavidel v rámci systému Eurosur v souladu s článkem 48.
 2.Při takovém zpracování osobních údajů je dodržována zásada přiměřenosti a musí být přísně omezeno na osobní údaje nezbytné pro účely uvedené v odstavci 1.
 3.Členský stát nebo jiná agentura Unie, které poskytují osobní údaje agentuře, určí účel nebo účely, pro něž lze tyto osobní údaje zpracovat, jak je uvedeno v odstavci 1. Pokud tak neučiní, agentura po poradě s dotčeným poskytovatelem osobních údajů dané údaje zpracuje, aby určila jejich nezbytnost ve vztahu k účelu nebo účelům uvedených v odstavci 1, pro něž je lze dále zpracovávat. Agentura může zpracovat informace pro jiný účel, než je účel uvedený v odstavci 1, pouze v případě, že je k tomu oprávněna poskytovatelem údajů.
 4.Členské státy a jiné agentury Unie mohou při předávání osobních údajů určit jakákoli omezení přístupu či použití, ať obecná, nebo konkrétní, a to včetně v souvislosti s předáváním, vymazáním nebo zničením informací. Pokud potřeba těchto omezení vyjde najevo po předání informací, členské státy a jiné agentury o tom odpovídajícím způsobem informují agenturu. Agentura tato omezení dodržuje.
 Článek 46
 Zpracování osobních údajů shromážděných během společných operací, pilotních projektů a zásahů rychlé reakce na hranicích a podpůrnými týmy pro řízení migrace
 1.Používání osobních údajů, které byly shromážděny nebo byly agentuře předány členskými státy nebo jejími vlastními zaměstnanci v souvislosti se společnými operacemi, pilotními projekty a zásahy rychlé reakce na hranicích a podpůrnými týmy pro řízení migrace, je omezeno na:
 a) osobní údaje týkající se osob, které příslušné orgány členských států důvodně podezírají z účasti na přeshraniční trestné činnosti, z napomáhání nedovolenému přistěhovalectví nebo z obchodování s lidmi či terorismu;
 b) osobní údaje týkající se osob, které nelegálně překračují vnější hranice a jejichž údaje jsou shromážděny jednotkami evropské pohraniční a pobřežní stráže včetně případů, kdy tyto jednotky působí v rámci podpůrných týmů pro řízení migrace;
 c) čísla registračních značek, telefonní čísla nebo identifikační čísla lodí, která jsou nezbytná pro vyšetřování a analýzu cest a metod používaných pro nedovolené přistěhovalectví a přeshraniční trestné činnosti.
 2.Osobní údaje uvedené v odstavci 1 může agentura zpracovat pouze v těchto případech:
 a) je-li předání údajů Evropskému podpůrnému úřadu pro otázky azylu, Europolu nebo Eurojustu nutné pro použití v souladu s jejich příslušnými mandáty a v souladu s článkem 51;
 b) je-li předání údajů orgánům relevantních členských států, které jsou odpovědné za


text:
ochranu hranic, migraci, azyl nebo prosazování práva, nutné pro použití v souladu s vnitrostátními právními předpisy a vnitrostátními pravidly a pravidly EU pro ochranu osobních údajů;
 c) je-li to nutné pro vypracování analýz rizik.
 3.Osobní údaje se vymažou, jakmile se předají Evropskému podpůrnému úřadu pro otázky azylu, Europolu nebo Eurojustu nebo příslušným orgánům členských státům nebo byly použity pro přípravu analýz rizik. Období uchovávání údajů v žádném případě nepřekročí tři měsíce od data shromáždění těchto údajů. Ve výsledku analýz rizik se údaje anonymizují.
 Článek 47
 Zpracování osobních údajů v souvislosti s návratovými operacemi a návratovými zásahy
 1.Při plnění úkolů spočívajících v organizaci a koordinaci návratových operací a provádění návratových zásahů může agentura zpracovávat osobní údaje navracených osob.
 2.Zpracování takových osobních údajů je přísně omezeno na ty osobní údaje, které jsou nutné pro účely návratové operace nebo návratového zásahu.
 3.Osobní údaje se vymažou, jakmile je dosaženo účelu, pro který byly shromážděny, a to nejpozději do třiceti dnů po skončení návratové operace nebo návratového zásahu.
 4.Pokud osobní údaje navracených osob nepředá dopravci členský stát, může tyto údaje předat agentura.
 Článek 48
 Zpracování osobních údajů v rámci Eurosuru
 Agentura může zpracovávat osobní údaje stanovené v čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 1052/2013.
 Článek 49
 Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných informací a citlivých neutajovaných informací
 1.Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Komise stanovené v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444
 48
 .Tyto předpisy se uplatní mimo jiné na výměnu, zpracování a uchovávání utajovaných informací.
 2.Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady týkající se zpracování citlivých neutajovaných informací, jak jsou stanoveny v rozhodnutí uvedeném v odstavci 1 tohoto článku a jak je provádí Komise. Správní rada stanoví opatření pro uplatňování těchto bezpečnostních zásad.
 ODDÍL 3
 Spolupráce agentury
 Článek 50
 Spolupráce s Irskem a Spojeným královstvím
 1.Agentura usnadňuje operativní spolupráci členských států s Irskem a Spojeným královstvím při konkrétních činnostech.
 2. Podpora, kterou agentura poskytuje podle čl. 7 odst. 1 písm. j), k) a l), zahrnuje organizaci návratových operací prováděných členskými státy, kterých se účastní rovněž Irsko nebo Spojené království nebo obě tyto země.
 3. Uplatňování tohoto nařízení na hranice Gibraltaru se pozastavuje do dne, kdy bude dosaženo shody o oblasti působnosti opatření týkajících se překračování vnějších hranic osobami.
 Článek 51
 Spolupráce s orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a s mezinárodními organizacemi
 1.Agentura spolupracuje s Komisí, dalšími orgány Unie, Evropskou službou pro vnější činnost, Europolem, Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, Agenturou Evropské unie pro základní práva, Eurojustem, Satelitním střediskem Evropské unie, Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost a Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu, jakož i dalšími institucemi a jinými subjekty Unie v záležitostech, na které se vztahuje toto nařízení, a to zejména s cílem zabránit nedovolenému přistěhovalectví a přeshraniční trestné činnosti včetně napomáhání nedovolenému přistěhovalectví, obchodování s lidmi a terorismu a bojovat proti těmto činnostem.
 Za tímto účelem může agentura spolupracovat s mezinárodními organizacemi, které jsou příslušné pro záležitosti, na něž se vztahuje toto nařízení.
 2.Tato spolupráce probíhá v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito subjekty. Tato ujednání nejprve schválí Komise. Agentura v každém případě informuje Evropský parlament o


text:
každém takovém ujednání.
 3.Agentura spolupracuje s Komisí na činnostech prováděných v rámci celní unie, pokud takovéto činnosti včetně řízení celních rizik mohou podporovat provádění tohoto nařízení, třebaže nespadají do jeho působnosti.
 4.
 Orgány, instituce a jiné subjekty Unie a mezinárodní organizace uvedené v odstavci 1 využívají informace obdržené agenturou pouze v mezích svých pravomocí a v souladu se základními právy včetně požadavků na ochranu údajů. Další předávání nebo sdělování osobních údajů, které zpracovává agentura, jiným agenturám nebo subjektům Unie podléhá zvláštním pracovním ujednáním o výměně osobních údajů a může se činit pouze po předchozím schválení evropským inspektorem ochrany údajů. Pokud jde o nakládání s utajovanými informacemi, tato ujednání stanoví, že dotčený orgán, subjekt, úřad a agentura Unie či mezinárodní organizace dodržuje bezpečnostní pravidla a normy rovnocenné pravidlům a normám, které používá agentura.
 5.Agentura může rovněž se souhlasem dotčených členských států zvát pozorovatele z orgánů, agentur, subjektů a úřadů Unie nebo z mezinárodních organizací k účasti na svých činnostech, zejména společných operacích a pilotních projektech, analýzách rizik a odborné přípravě, pokud je jejich přítomnost v souladu s cíli těchto činností, může přispět ke zlepšení spolupráce a k výměně osvědčených postupů a nenaruší celkovou bezpečnost těchto činností. K účasti těchto pozorovatelů na analýze rizik a odborné přípravě může dojít pouze se souhlasem dotčených členských států. Pokud jde o společné operace a pilotní projekty, k účasti pozorovatelů je nutný souhlas hostitelského členského státu. Podrobná pravidla účasti pozorovatelů se začlení do operačního plánu. Těmto pozorovatelům poskytne agentura před jejich účastí odpovídající odbornou přípravu.
 Článek 52
 Evropská spolupráce při výkonu funkcí pobřežní stráže
 1.Agentura ve spolupráci s Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost podporuje vnitrostátní orgány, které vykonávají funkce pobřežní stráže, na vnitrostátní úrovni a úrovni Unie a je-li to vhodné, na úrovni mezinárodní, a to:
 a) sdílením informací vytvořených slučováním a analýzou údajů, které jsou k dispozici v systémech hlášení lodí a jiných informačních systémech, jež agentura provozuje nebo k nimž má přístup, v souladu s jejich příslušnými právními základy a aniž je tím dotčeno vlastnictví těchto údajů členskými státy;
 b) poskytováním služeb v oblasti dohledu a komunikace pomocí nejmodernějších technologií včetně vesmírné a pozemní infrastruktury a čidel upevněných na jakékoli platformě, např. dálkově řízených letadlových systémech;
 c) budováním kapacit tvorbou pokynů, doporučení a osvědčených postupů, jakož i podporou odborné přípravy a výměny pracovníků s cílem posílit výměnu informací a spolupráci v souvislosti s funkcemi pobřežní stráže;
 d) sdílením kapacit včetně plánování a provádění víceúčelových operací a sdílení prostředků a jiných schopností mezi odvětvími a přes hranice.
 2.Způsoby spolupráce Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž s Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost při výkonu funkcí pohraniční stráže se určí v pracovním ujednání v souladu s finančními předpisy, které se vztahují na agenturu.
 3.Komise může ve formě doporučení přijmout praktickou příručku o evropské spolupráci při výkonu funkcí pobřežní stráže, která bude obsahovat pokyny, doporučení a osvědčené postupy pro výměnu informací a spolupráci na vnitrostátní úrovni, úrovni Unie a mezinárodní úrovni.
 Článek 53
 Spolupráce s


text:
třetími zeměmi
 1. V oblastech své činnosti a v míře nezbytné pro plnění svých úkolů agentura usnadňuje a podporuje operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v rámci politiky vnějších vztahů Unie, mimo jiné v oblasti ochrany základních práv. Agentura a členské státy dodržují normy rovnocenné alespoň normám stanoveným v právních předpisech Unie také v případě, že spolupráce se třetími zeměmi probíhá na území těchto zemí. Navázání spolupráce s třetími zeměmi slouží k prosazování norem pro evropskou správu hranic a navracení.
 2.Agentura může spolupracovat s orgány třetích zemí příslušnými pro záležitosti, které upravuje toto nařízení, a to za podpory ze strany delegací Unie a za koordinace s nimi, jakož i v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito orgány v souladu s právem a politikou Unie. Tato pracovní ujednání se vztahují na řízení operativní spolupráce. Tato ujednání nejprve schválí Komise.
 3.Za okolností vyžadujících zvýšenou technickou a operativní pomoc, může agentura koordinovat operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v oblasti správy vnějších hranic a má možnost provádět společné operace na vnějších hranicích, jichž se účastní jeden či více členských států a třetí země sousedící alespoň s jedním z těchto členských států, a to na základě dohody s touto sousední třetí zemí, a rovněž společné operace na území této třetí země. O těchto činnostech musí být informována Komise.
 4.Při navracení a získávání cestovních dokladů agentura spolupracuje s příslušnými orgány třetích zemí.
 5.Agentura může rovněž se souhlasem dotčených členských států vyzvat pozorovatele ze třetích zemí k účasti na svých činnostech na vnějších hranicích podle článku 13, společných operacích podle článku 27, návratových zásazích podle článku 32 a odborné přípravě podle článku 35, pokud je jejich přítomnost v souladu s cíli těchto činností, může přispět ke zlepšení spolupráce a k výměně osvědčených postupů a nenaruší celkovou bezpečnost těchto činností. K účasti těchto pozorovatelů může dojít pouze se souhlasem dotčených členských států s činnostmi uvedenými v článcích 13, 27 a 35 a pouze se souhlasem hostitelského členského státu, pokud jde o činnosti uvedené v článcích 13 a 32. Podrobná pravidla pro účast pozorovatelů se zahrnou do operačního plánu. Těmto pozorovatelům poskytne agentura před jejich účastí odpovídající odbornou přípravu.
 6.Agentura se podílí na provádění mezinárodních dohod, které Unie uzavřela s třetími zeměmi, a to v rámci politiky vnějších vztahů Unie a ve vztahu k záležitostem, na které se vztahuje toto nařízení.
 7.Agentura může využívat finanční prostředky Unie v souladu s ustanoveními příslušných nástrojů na podporu politiky vnějších vztahů Unie. Může ve třetích zemích zahájit a financovat projekty technické pomoci týkající se záležitostí upravených tímto nařízením.
 8. Členské státy mohou do dvoustranných smluv uzavíraných se třetími zeměmi po dohodě s agenturou začlenit ustanovení týkající se úlohy a pravomocí agentury v souladu s tímto nařízením, zejména pokud jde o uplatňování výkonných pravomocí příslušníků jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže vyslaných agenturou během společných operací, pilotních projektů, zásahů rychlé reakce, návratových operací nebo návratových zásahů. O takovýchto ustanoveních členské státy uvědomí Komisi.
 9. O činnostech uvedených v odstavcích 2 a 3 agentura informuje Evropský parlament a Radu.


text:
Článek 54
 Styční úředníci v třetích zemích
 1.Agentura může do třetích zemí vysílat odborníky z řad vlastních zaměstnanců jako styčné úředníky, kteří by měli při plnění svých povinností požívat nejvyšší možné ochrany. Tito úředníci jsou zapojeni do místních nebo regionálních sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví a bezpečnostních odborníků Unie a členských států včetně sítě vytvořené podle nařízení Rady (ES) č. 377/2004
 49
 .
 2.Při vysílání styčných úředníků by měly být v rámci politiky vnějších vztahů Unie upřednostněny pro nasazení styčných úředníků ty třetí země, které podle analýzy rizik představují zemi původu nebo zemi tranzitu pro nedovolené přistěhovalectví. Na vzájemném základě může agentura přijímat styčné úředníky vysílané těmito třetími zeměmi. Správní rada přijme každý rok na návrh výkonného ředitele seznam priorit. Vyslání styčných úředníků schvaluje správní rada.
 3.V souladu s právem Unie a základními právy zahrnují úkoly styčných úředníků agentury navazování a udržování kontaktů s příslušnými orgány třetí země, do které jsou vysláni, aby se přispělo k předcházení nedovolenému přistěhovalectví a k boji proti němu a k navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí. Tito styční úředníci svoji činnost úzce koordinují s delegacemi Unie.
 4.K rozhodnutí vyslat styčné úředníky do třetích zemí zaujme Komise předběžné stanovisko a Evropský parlament je o těchto činnostech co nejdříve plně informován.
 Oddíl 4
 Obecný rámec a organizace agentury
 Článek 55
 Právní postavení a umístění
 1.Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu.
 2.Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právním úkonům, kterou přiznává právnickým osobám jeho právo. Zejména může nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
 3.Je nezávislá ve vztahu k operativním a technickým záležitostem.
 4.Agenturu zastupuje její výkonný ředitel.
 5.S výhradou uplatnění článku 56 má agentura sídlo ve Varšavě (Polsko).
 Článek 56
 Dohoda o sídle
 1.V dohodě o sídle mezi agenturou a členským státem, ve kterém agentura sídlí, se stanoví nezbytná opatření související s umístěním agentury poskytnutém v tomto členském státě a s prostory, které dá tento členský stát k dispozici, jakož i zvláštní pravidla, která se v tomto členském státě vztahují na výkonného ředitele, zástupce výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky.
 2.Dohoda o sídle se uzavře poté, co byl získán souhlas správní rady, a to nejpozději do tří měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.
 3.Členský stát, ve kterém agentura sídlí, vytvoří co nejlepší podmínky pro zajištění řádného fungování agentury, včetně vícejazyčného a evropsky orientovaného vzdělávání a vhodného dopravního spojení.
 Článek 57
 Zaměstnanci
 1. Na zaměstnance agentury se vztahuje služební řád úředníků Evropské unie, pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie a pravidla společně přijatá orgány Unie za účelem uplatňování služebního a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské Unie.
 2. Pro účely provedení článku 21 a čl. 32 odst. 6 mohou být koordinátorem nebo styčným úředníkem jmenováni pouze zaměstnanci agentury, na které se vztahuje služební řád úředníků Evropské unie nebo hlava II pracovní řádu ostatních zaměstnanců Unie. Pro účely provedení čl. 19 odst. 8 mohou být do jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže vysláni pouze národní odborníci nebo příslušníci pohraniční stráže dočasně přidělení agentuře členskými státy.


text:
Agentura jmenuje národní odborníky, kteří se připojí k jednotkám evropské pohraniční a pobřežní stráže, v souladu s uvedeným článkem.
 3. Správní rada přijme nezbytná prováděcí opatření po dohodě s Komisí podle článku 110 služebního řádu úředníků Evropské unie.
 4. Správní rada může přijmout ustanovení umožňující dočasné přidělení národních odborníků a příslušníků pohraniční stráže z členských států agentuře. Tato ustanovení zohledňují požadavky čl. 19 odst. 8, zejména skutečnost, že dočasně přidělení národní odborníci či příslušníci pohraniční stráže jsou považováni za příslušníky jednotek a mají úkoly a pravomoci vymezené v článku 39. Mezi tato ustanovení patří ustanovení o podmínkách vyslání.
 Článek 58
 Výsady a imunity
 Na agenturu a její zaměstnance se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
 Článek 59
 Odpovědnost
 1.Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro příslušnou smlouvu.
 2.Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.
 3.V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států veškerou škodu způsobenou jejími útvary nebo jejími zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
 4.Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody podle odstavce 3.
 5.Osobní odpovědnost zaměstnanců agentury vůči agentuře se řídí ustanoveními, která jsou stanovena ve služebním řádu úředníků Evropské unie a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Unie vztahujícím se na tyto zaměstnance.
 Článek 60
 Správní a řídicí struktura agentury
 Správní a řídicí strukturu agentury tvoří:
 a) správní rada;
 b) výkonný ředitel;
 c) dozorčí rada;
 d) poradní fórum; a
 e) úředník pro otázky základních práv.
 Článek 61
 Funkce správní rady
 1.Správní rada:
 a) jmenuje výkonného ředitele na návrh Komise v souladu s článkem 68;
 b) jmenuje členy dozorčí rady v souladu s čl. 69 odst. 2;
 c) přijímá rozhodnutí, jimiž se stanoví nápravná opatření podle čl. 12 odst. 6;
 d) přijímá souhrnnou výroční zprávu o činnostech agentury za předchozí rok a nejpozději do 1. července ji předává Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru; souhrnná výroční zpráva o činnosti se zveřejní;
 e) do 30. listopadu každého roku a s ohledem na stanovisko Komise přijímá dvoutřetinovou většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem jednotný programový dokument, který obsahuje víceletý program agentury a její pracovní program pro nadcházející rok, a předá jej Evropskému parlamentu, Radě a Komisi;
 f) stanoví postupy, jimiž výkonný ředitel přijímá rozhodnutí týkající se operativních úkolů agentury;
 g) dvoutřetinovou většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem přijímá roční rozpočet agentury a vykonává další funkce ve vztahu k rozpočtu agentury podle oddílu 5 této kapitoly;
 h) vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem a po dohodě s výkonným ředitelem nad zástupcem ředitele;
 i) přijímá svůj jednací řád;
 50
 h) stanoví organizační strukturu agentury a přijímá zaměstnaneckou politiku agentury, zejména víceletý plán zaměstnanecké politiky. V souladu s příslušnými ustanoveními nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 se víceletý plán zaměstnanecké politiky předloží Komisi a po získání jejího příznivého stanoviska dále rozpočtovému orgánu;
 k) přijímá strategii boje proti podvodům, která je úměrná riziku podvodů, a zohledňuje náklady a přínosy opatření, jež mají být provedena;
 l) přijímá vnitřní pravidla pro předcházení střetům


text:
zájmů a řešení těchto střetů u svých členů;
 m) v souladu s odstavcem 7 vykonává ve vztahu k zaměstnancům agentury pravomoci, které služební řád úředníků Evropské unie svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat pracovní smlouvy („pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“);
 n) přijímá vhodná prováděcí pravidla, jimiž služební řád úředníků Evropské unie a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie nabývají účinku, a to v souladu s článkem 110 služebního řádu;
 o) přijímá vhodná následná opatření na základě zjištění a doporučení plynoucích z interních či externích auditních zpráv a hodnocení, jakož i z vyšetřování Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF);
 p)na základě analýzy potřeb přijímá a pravidelně aktualizuje plány pro komunikaci a šíření informací uvedené v čl. 7 odst. 3;
 q)jmenuje účetního, na něhož se vztahuje služební řád úředníků Evropské unie a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie a který je při výkonu svých funkcí zcela nezávislý.
 2.K přijetí návrhů rozhodnutí o konkrétních činnostech agentury prováděných na vnějších hranicích kteréhokoli členského státu nebo v jejich bezprostřední blízkosti je nezbytné, aby pro ně hlasoval člen správní rady zastupující tento členský stát.
 3.Správní rada může výkonnému řediteli radit v jakékoli záležitosti, která se týká výlučně rozvoje operativního řízení na vnějších hranicích a navracení, včetně činností týkajících se výzkumu.
 4.Správní rada rozhodne na žádost Irska a/nebo Spojeného království o jejich účasti na konkrétních činnostech.
 Správní rada přijímá svá rozhodnutí v jednotlivých případech nadpoloviční většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem. Správní rada ve svém rozhodnutí zváží, zda účast Irska nebo Spojeného království přispívá k uskutečnění dané činnosti. Rozhodnutí stanoví finanční příspěvek Irska nebo Spojeného království na činnost, o účast na které požádaly.
 5.Správní rada předkládá každoročně rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledku hodnoticích postupů prováděných agenturou.
 6.Správní rada může zřídit malou výkonnou radu složenou z předsedy správní rady, jednoho zástupce Komise a tří členů správní rady, která jí a výkonnému řediteli bude nápomocna při přípravě rozhodnutí, programů a činností, které má správní rada přijmout, a je-li to z naléhavých důvodů nezbytné, může tato výkonná rada přijímat jménem správní rady určitá prozatímní rozhodnutí.
 7.Správní rada přijme podle článku 110 služebního řádu rozhodnutí na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu úředníků Evropské Unie a článku 6 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Unie, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn přenést tyto pravomoci na další osoby.
 Vyžadují-li to zvláštní okolnosti, může správní rada rozhodnout o dočasném pozastavení přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí jím přenesených na další osoby a vykonávat je sama, případně je přenést na některého ze svých členů nebo na zaměstnance, pokud tento zaměstnanec není zároveň výkonným ředitelem.
 Článek 62
 Složení správní rady
 1.Aniž je dotčen odstavec 3, skládá se správní rada z jednoho zástupce každého členského státu a dvou zástupců Komise, přičemž všichni mají hlasovací práva. Každý členský stát za tímto účelem jmenuje člena správní rady a náhradníka, který člena


text:
zastupuje v jeho nepřítomnosti. Komise jmenuje dva členy a jejich náhradníky. Funkční období trvá čtyři roky. Může být prodlouženo.
 2.Členové správní rady jsou jmenováni na základě vysokého stupně zkušenosti a odbornosti v oblasti operativní spolupráce při správě hranic a navracení, a to s ohledem na relevantní manažerské, správní a rozpočtové dovednosti. Strany zastoupené ve správní radě se snaží omezit fluktuaci svých zástupců, aby se zajistila kontinuita činnosti rady. Usilují o vyvážené zastoupení žen a mužů ve správní radě.
 3.Činnosti agentury se účastní země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis. Ve správní radě mají jednoho zástupce a jednoho náhradníka. Podle odpovídajících ustanovení jejich dohod o přidružení byla vypracována ujednání, která určují povahu a rozsah účasti těchto zemí na činnosti agentury a podrobná pravidla pro tuto účast, včetně ustanovení o finančních příspěvcích a zaměstnancích.
 Článek 63
 Víceletý program a roční pracovní programy
 1.Správní rada každoročně nejpozději do 30. listopadu přijme programový dokument obsahující víceletý program a roční pracovní program agentury pro nadcházející rok, a to na základě návrhu předloženého výkonným ředitelem a s přihlédnutím ke stanovisku Komise, a pokud jde o víceletý program, po předchozí konzultaci s Evropským parlamentem. Správní rada předá tento dokument Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.
 2.Dokument uvedený v odstavci 1 se považuje za konečný po konečném přijetí souhrnného rozpočtu a v případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.
 3.Víceletý program stanoví celkové strategické plánování ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, včetně cílů, očekávaných výsledků a ukazatelů výkonnosti a rovněž plánování zdrojů, včetně víceletého rozpočtu a zaměstnanců. Víceletý program vymezuje strategické oblasti zásahů a vysvětluje, co je třeba učinit, aby bylo dosaženo cílů. Obsahuje strategii pro vztahy s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, jakož i opatření, která s touto strategií souvisejí.
 4.Víceletý program se realizuje prostřednictvím ročních pracovních programů a v případě potřeby se aktualizuje podle výsledků hodnocení podle článku 80. Závěry těchto hodnocení se případně zohlední v ročním pracovním programu na následující rok.
 5.Roční pracovní program obsahuje popis činností, které mají být financovány, včetně podrobných cílů a očekávaných výsledků a ukazatelů výkonnosti. Obsahuje také údaje o finančních a lidských zdrojích, které byly přiděleny každé činnosti, a to v souladu se zásadami sestavování rozpočtu podle činností a řízení podle činností. Roční pracovní program musí být v souladu s víceletým programem. Jasně popisuje úkoly, které byly oproti předcházejícímu rozpočtovému roku přidány, změněny či zrušeny.
 6.Roční pracovní program se přijímá v souladu s legislativním programem Unie v příslušných oblastech správy vnějších hranic a navracení.
 7.Pokud je agentura po přijetí ročního pracovního programu pověřena novým úkolem, správní rada roční pracovní program změní.
 8.Každá podstatná změna ročního pracovního programu se přijímá stejným postupem jako původní roční pracovní program. Správní rada může přenést pravomoc k provádění nepodstatných změn ročního pracovního programu na výkonného ředitele.
 Článek 64
 Předsednictví správní rady
 1.Správní rada volí předsedu a místopředsedu z řad svých členů, kteří mají hlasovací právo. Předseda a místopředseda jsou voleni dvoutřetinovou většinou členů správní rady, kteří mají hlasovací právo. Nemůže-li předseda vykonávat své povinnosti, zaujme jeho místo z úřední moci místopředseda.
 2.Funkční období předsedy a místopředsedy


text:
končí zároveň s členstvím ve správní radě. S výhradou tohoto ustanovení trvá funkční období předsedy nebo místopředsedy čtyři roky. Tato funkční období mohou být jednou prodloužena.
 Článek 65
 Zasedání
 1.Zasedání správní rady svolává předseda.
 2.Výkonný ředitel agentury se účastní jednání, avšak bez hlasovacího práva.
 3.Řádná zasedání správní rady se konají alespoň dvakrát za rok. Správní rada se schází rovněž z podnětu předsedy, na žádost Komise nebo na žádost alespoň třetiny svých členů.
 4.Irsko a Spojené království jsou přizvány k účasti na schůzích správní rady.
 5.Správní rada může přizvat zástupce Evropské služby pro vnější činnost.
 6.Správní rada může přizvat jakoukoli další osobu, jejíž stanovisko může být důležité, aby se zúčastnila jejích schůzí jako pozorovatel.
 7.Členům správní rady mohou být s výhradou ustanovení jejího jednacího řádu nápomocni poradci nebo odborníci.
 8.Sekretariát správní rady zajišťuje agentura.
 Článek 66
 Hlasování
 1.Aniž je dotčen čl. 61 odst. 1 písm. e) a g), čl. 64 odst. 1 a čl. 68 odst. 2 a 4, přijímá správní rada rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem.
 2.Každý člen má jeden hlas. Výkonný ředitel agentury nehlasuje. V nepřítomnosti člena je k výkonu hlasovacího práva oprávněn jeho náhradník.
 3.Jednací řád podrobněji upravuje způsob hlasování, zejména podmínky pro jednání člena v zastoupení jiného člena, jakož i případné požadavky na usnášeníschopnost.
 4.Země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis mají omezená hlasovací práva v souladu s příslušnými ujednáními. Aby mohly přidružené země vykonávat své hlasovací právo, agentura vypracuje podrobný program, v němž určí body, pro které bylo uděleno omezené hlasovací právo.
 Článek 67
 Funkce a pravomoci výkonného ředitele
 1.Agenturu řídí výkonný ředitel, který je při výkonu svých povinností zcela nezávislý. Aniž jsou dotčeny příslušné pravomoci Komise a správní rady, nevyhledává ani nepřijímá výkonný ředitel žádné pokyny od jakékoli vlády ani od jakéhokoli jiného subjektu.
 2.Evropský parlament nebo Rada mohou výkonného ředitele vyzvat, aby předložil zprávu o plnění svých úkolů, zejména o provádění a sledování strategie pro oblast základních práv, souhrnnou výroční zprávu o činnosti agentury za předchozí rok, pracovní program pro nadcházející rok a víceletý program agentury.
 3.Výkonný ředitel má tyto funkce a pravomoci:
 a) připravovat a provádět rozhodnutí, programy a činnosti přijímané správní radou agentury v rámci pravomocí stanovených tímto nařízením, prováděcími pravidly k němu a dalšími použitelnými právními předpisy;
 b) přijímat veškerá opatření nezbytná k zajištění každodenní správy a chodu agentury v souladu s tímto nařízením, včetně přijímání vnitřních správních pokynů a zveřejňování oznámení;
 c) vypracovat každý rok programový dokument a po poradě s Komisí jej předložit správní radě;
 d) vypracovat každý rok souhrnnou výroční zprávu o činnostech agentury a předložit ji správní radě;
 e) sestavovat návrh odhadu příjmů a výdajů agentury podle článku 75 a plnit rozpočet podle článku 76;
 f) přenášet své pravomoci na jiné zaměstnance agentury s výhradou pravidel přijatých postupem podle čl. 61 odst. 1 písm. i);
 g) přijímat rozhodnutí o nápravných opatřeních podle čl. 12 odst. 5, včetně navrhování členským státům, aby zahájily a prováděly společné operace, zásahy rychlé reakce na hranicích či jiné činnosti uvedené v čl. 13 odst. 2;
 h)


text:
vyhodnocovat, schvalovat a koordinovat návrhy členských států na společné operace či zásahy rychlé reakce na hranicích podle čl. 14 odst. 3;
 i) zajišťovat provádění operačních plánů uvedených v článcích 15, 16 a čl. 32 odst. 4;
 j) posuzovat žádosti členského státu o pomoc ze strany podpůrných týmů pro řízení migrace a posuzovat jeho potřeby v koordinaci s příslušnými agenturami Unie podle čl. 17 odst. 2;
 k) zajišťovat provádění rozhodnutí Komise uvedeného v článku 18;
 l) stáhnout financování společných operací či zásahů rychlé reakce na hranicích nebo tyto operace pozastavit či ukončit podle článku 24;
 m) vyhodnocovat výsledky společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích podle článku 25;
 n) určovat minimální kontingent technického vybavení v souladu s potřebami, zejména za účelem provádění společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích, a to podle čl. 38 odst. 2;
 o) vypracovat akční plán pro provádění opatření v návaznosti na závěry zpráv o interním nebo externím auditu a hodnocení, jakož i na šetření Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), a dvakrát za rok podat zprávu o jeho plnění Komisi a pravidelně správní radě;
 p) chránit finanční zájmy Unie uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným protiprávním činnostem, účinnými kontrolami a zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek v případech, kdy jsou zjištěny nesrovnalosti, a případně ukládáním účinných, přiměřených a odrazujících správních a peněžitých sankcí;
 q) vypracovat strategii agentury pro boj proti podvodům a předložit ji správní radě ke schválení.
 4.Výkonný ředitel odpovídá za svou činnost správní radě.
 5.Výkonný ředitel je zákonným zástupcem agentury.
 Článek 68
 Jmenování výkonného ředitele a zástupce výkonného ředitele
 1.Komise navrhuje kandidáty na místo výkonného ředitele a zástupce výkonného ředitele na základě seznamu sestaveného po zveřejnění volného místa v Úředním věstníku Evropské unie a případně v jiných tiskovinách nebo na internetových stránkách.
 2.Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících schopností na vysoké úrovni, jakož i odborné zkušenosti ve vysoké funkci v oblasti správy vnějších hranic. Správní rada přijímá rozhodnutí dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
 Správní rada může výkonného ředitele na návrh Komise odvolat stejným postupem.
 3.Výkonnému řediteli je nápomocen zástupce výkonného ředitele. Je-li výkonný ředitel nepřítomen nebo nezpůsobilý k výkonu funkce, zaujme zástupce výkonného ředitele jeho místo.
 4.Zástupce výkonného ředitele agentury jmenuje na návrh Komise po konzultaci s výkonným ředitelem správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících schopností, jakož i odpovídající odborné zkušenosti v oblasti správy vnějších hranic a navracení. Správní rada přijímá rozhodnutí dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
 Správní rada může zástupce výkonného ředitele odvolat stejným postupem.
 5.Funkční období výkonného ředitele je pět let. Před koncem tohoto období provede Komise posouzení, které zohlední hodnocení činnost výkonného ředitele a budoucí úkoly a výzvy agentury.
 6.Správní rada může na návrh Komise, který zohlední posouzení uvedené v odstavci 5, funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit, a to na dobu nepřesahující pět let.
 7.Funkční období zástupce výkonného ředitele je pět let. Správní rada je může jednou prodloužit nejdéle o pět let.
 Článek 69
 Dozorčí rada