text:
se tak podpořit cíle iniciativy na podporu udržitelného
 růstu a konkurenceschopnosti malých a středních podniků („Small
 Business Act“)[16].
 (28)
 Za účelem dosažení co největšího dopadu
 financování ze strany Unie má program Horizont 2020 rozvinout užší
 součinnost, případně také formou partnerství v rámci
 veřejného sektoru, s vnitrostátními a regionálními programy, které
 podporují výzkum a inovace.
 (29)
 Většího dopadu by mělo být dosaženo také
 spojením programu Horizont 2020 s finančními prostředky
 soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru
 v klíčových oblastech, kde by výzkum a inovace mohly
 přispět k širším evropským cílům v oblasti
 konkurenceschopnosti a mohly napomoci k řešení společenských
 výzev. Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě
 společných technologických iniciativ vytvořená podle rozhodnutí
 Evropského Parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince
 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum,
 technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)[17] mohou pokračovat
 s využitím struktur vhodněji uzpůsobených pro daný účel.
 (30)
 Program Horizont 2020 by měl podporovat
 spolupráci se třetími zeměmi založenou na společném zájmu a
 vzájemném prospěchu. Mezinárodní spolupráce ve vědě,
 technologiích a inovacích by měla být zacílena tak, aby přispívala
 k dosažení cílů strategie Evropa 2020, jež se týkají posílení
 konkurenceschopnosti, přispívala k řešení společenských
 výzev a podporovala vnější a rozvojové politiky Unie, a to mimo jiné
 prostřednictvím rozvoje synergií s vnějšími programy a
 přispíváním k plnění mezinárodních závazků Unie,
 například pokud jde o dosažení rozvojových cílů tisíciletí.
 (31)
 V zájmu zachování rovných podmínek pro všechny
 podniky, které jsou činné na vnitřním trhu, by mělo být
 financování poskytované programem Horizont 2020 koncipováno v souladu s
 pravidly státní podpory, aby se zajistila efektivita veřejných výdajů
 a zabránilo narušení trhu, jako je vytlačení soukromého financování,
 vytváření neefektivních tržních struktur nebo zachování neefektivních
 podniků.
 (32)
 Evropská rada na svém zasedání dne 4. února
 2011 uznala nutnost nového přístupu ke kontrole a řízení rizika ve
 financování výzkumu Unií, když vyzvala k nastolení nové rovnováhy mezi
 důvěrou a kontrolou a mezi podstupováním rizika a vyhýbáním se
 riziku. Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 11. listopadu 2010 o
 zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum vyzval
 k praktickému posunu ke zjednodušení administrativy a financování a uvedl,
 že řízení financování evropského výzkumu by mělo být více založeno na
 důvěře a mělo by tolerovat rizika, pokud jde
 o účastníky. Zpráva o průběžném hodnocení sedmého rámcového
 programu pro výzkum (2007–2013) dochází k závěru, že k dosažení
 zásadního posunu ve zjednodušení je zapotřebí radikálnějšího
 přístupu a že je třeba zlepšit rovnováhu mezi rizikem a
 důvěrou.
 (33)
 Finanční zájmy Unie by měly být
 během celého výdajového cyklu chráněny prostřednictvím
 přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování
 a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně
 vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a ve vhodných
 případech včetně sankcí. Revidovaná strategie kontroly, která
 posunuje své zaměření od minimalizace míry chyb ke kontrole založené
 na analýze rizika a k zjišťování podvodů, by měla omezit
 zátěž, kterou kontrola představuje pro účastníky.
 (34)
 Je důležité zajistit řádné finanční
 řízení programu Horizont 2020 a jeho provádění co
 nejúčinnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem a
 zároveň zajistit právní jistotu a přístupnost


text:
programů pro
 všechny účastníky. Je nezbytné zajistit soulad s nařízením (EU)
 č. XXXX/2012 [nové finanční nařízení] a s požadavky na
 zjednodušení a zlepšování právní úpravy.
 (35)
 Účinné řízení výkonnosti,
 včetně hodnocení a sledování, vyžaduje vytvoření konkrétních
 ukazatelů výkonnosti, které lze v průběhu doby měřit,
 které jsou realistické a zároveň odrážejí logiku zásahu a které odpovídají
 příslušné hierarchii cílů a činností. Měly by být zavedeny
 vhodné mechanismy koordinace mezi prováděním a sledováním programu Horizont 2020
 a sledováním pokroku, výsledků a fungování EVP.
 (36)
 Jelikož cílů programu Horizont 2020
 nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, pokud jde o
 posílení celkového výzkumného a inovačního rámce a o koordinaci
 činností v celé Unii, a proto jich může být z důvodu
 zamezení duplicitám, zachování kritické míry v klíčových oblastech a
 zajištění optimálního využití veřejného financování lépe dosaženo na
 úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se
 zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii.
 V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném
 článku nepřekračuje program Horizont 2020 rámec toho, co je
 nezbytné pro dosažení těchto cílů.
 (37)
 Z důvodu právní jistoty a jasnosti by
 mělo být zrušeno rozhodnutí č. 1982/2006/ES,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 HLAVA I
 ZŘÍZENÍ
 Článek 1
 Předmět
 Toto nařízení zřizuje
 Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) (dále jen
 „program Horizont 2020“) a určuje rámec, kterým se řídí podpora
 výzkumných a inovačních činností ze strany Unie a který podporuje
 lepší využívání průmyslového potenciálu politik v oblasti inovací,
 výzkumu a technologického rozvoje.
 Článek 2
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
 a) „výzkumnými a inovačními
 činnostmi“ celé spektrum činností v oblasti výzkumu,
 technologického rozvoje, demonstrací a inovací, včetně podpory
 spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi,
 šíření a optimalizace výsledků a podněcování odborné
 přípravy a mobility výzkumných pracovníků v Unii;
 b) „přímými akcemi“ výzkumné
 a inovační činnosti uskutečňované Komisí
 prostřednictvím Společného výzkumného střediska;
 c) „nepřímými akcemi“
 výzkumné a inovační činnosti, které Unie finančně podporuje
 a účastníci je uskutečňují;
 d) „partnerstvím veřejného a
 soukromého sektoru“ partnerství, v jehož rámci se partneři ze soukromého
 sektoru, Unie a ve vhodných případech i další partneři zaváží, že
 budou společně podporovat přípravu a provádění výzkumného a
 inovačního programu nebo činností;
 e) „partnerstvím v rámci
 veřejného sektoru“ partnerství, v jehož rámci se
 veřejnoprávní subjekty či subjekty pověřené výkonem
 veřejné služby na regionální, vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni spolu
 s Unií zaváží, že budou společně podporovat přípravu a
 provádění výzkumného a inovačního programu nebo činností.
 Článek 3
 Zřízení programu Horizont 2020
 Zřizuje se program Horizont 2020 na
 období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
 Článek 4
 Přidaná hodnota Unie
 Program Horizont 2020 hraje zásadní úlohu
 při realizaci strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný
 růst podporující začlenění tím, že vytváří společný
 strategický rámec pro financování výzkumu a inovací ze strany Unie, a tedy
 působí jako prostředek k co největšímu využití soukromých
 investic, vytvoření nových pracovních příležitostí a zajištění
 dlouhodobého udržitelného růstu a konkurenceschopnosti Evropy.
 Článek 5
 Obecný cíl, priority a specifické cíle
 1. Program Horizont 2020
 přispěje k vybudování hospodářství založeného na znalostech
 a

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
inovacích v celé Unii prostřednictvím získání dostatečného
 dalšího financování výzkumu, vývoje a inovací. Tímto způsobem podpoří
 provádění strategie Evropa 2020 a dalších politik Unie a také
 uskutečnění a fungování Evropského výzkumného prostoru (dále jen
 „EVP“). Příslušné ukazatele výkonnosti jsou uvedeny v úvodu
 k příloze I.
 2. Tento obecný cíl se
 uskutečňuje prostřednictvím tří vzájemně se
 podporujících priorit, které jsou zaměřeny na:
 a) vynikající vědu;
 b) vedoucí postavení v průmyslu;
 c) společenské výzvy.
 Specifické cíle odpovídající každé
 z těchto tří priorit spolu s hlavními rysy činností
 jsou uvedeny v částech I až III přílohy I.
 3 Společné výzkumné
 středisko k realizaci obecného cíle a priorit uvedených
 v odstavcích 1 a 2 přispěje poskytováním vědecké
 a technické podpory pro politiky Unie. Hlavní rysy příslušných
 činností jsou uvedeny v části IV přílohy I.
 4. Evropský inovační a
 technologický institut (dále jen „EIT“) zřízený nařízením Evropského
 parlamentu a Rady (EU) č. 294/2008[18]
 přispívá k realizaci obecného cíle a priorit uvedených
 v odstavcích 1 a 2 prostřednictvím specifického cíle
 integrovat znalostní trojúhelník výzkumu, inovací a vzdělávání.
 Příslušné ukazatele výkonnosti pro Evropský inovační a technologický
 institut jsou uvedeny v úvodu k příloze I a hlavní rysy
 tohoto specifického cíle a činností jsou uvedeny
 v části V přílohy I.
 5. V rámci priorit a
 hlavních rysů uvedených v odstavci 2 lze zohlednit nové a
 nepředvídané potřeby, které vyvstanou během doby provádění
 programu Horizont 2020. Může jít například o reakce na nově
 vznikající příležitosti, krize a hrozby, na potřeby týkající se
 rozvoje nových politik Unie a na pilotní provádění akcí, s jejichž
 podporou se počítá v rámci budoucích programů.
 Článek 6
 Rozpočet
 1. Finanční krytí pro
 provedení programu Horizont 2020 činí 87 740 milionů EUR,
 přičemž nanejvýš 86 198 milionů EUR z této částky se
 přidělí na činnosti podle hlavy XIX Smlouvy o fungování
 Evropské unie.
 2. Částka na činnosti
 podle hlavy XIX Smlouvy o fungování Evropské unie se mezi priority uvedené
 v čl. 5 odst. 2 rozdělí takto:
 a) vynikající věda 27 818 milionů
 EUR;
 b) vedoucí postavení v průmyslu 20
 280 milionů EUR;
 c) společenské výzvy 35 888
 milionů EUR.
 Maximální celková částka finančního
 příspěvku Unie z programu Horizont 2020 na nejaderné přímé
 akce Společného výzkumného střediska činí 2 212 milionů EUR.
 Orientační rozdělení mezi specifické
 cíle v rámci priorit a maximální celková částka příspěvku
 na nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska jsou
 uvedeny v příloze II.
 3. Evropský inovační a
 technologický institut je financován prostřednictvím maximálního
 příspěvku z programu Horizont 2020 ve výši 3 194
 milionů EUR, jak je uvedeno v příloze II. První příděl
 ve výši 1 542 milionů EUR se poskytuje Evropskému inovačnímu a
 technologickému institutu na činnosti podle hlavy XVII Smlouvy o fungování
 Evropské unie. Druhý příděl se poskytuje do výše 1 652 milionů
 EUR s výhradou přezkumu stanoveného v čl. 26 odst. 1. Tato další
 částka se podle přílohy II poskytuje poměrným dílem
 z částky na specifický cíl „vedoucí postavení v základních a
 průmyslových technologiích“ v rámci priority „vedoucí postavení v průmyslu“
 uvedené v odst. 2 písm. b) a z částky


text:
na prioritu „společenské
 výzvy“ uvedené v odst. 2 písm. c).
 Financování ve dvou víceletých přídělech
 zahrnuje:
 a) v prvním přídělu:
 probíhající rozvoj současných znalostních a inovačních společenství
 a počáteční kapitál pro zahájení druhé vlny tří nových
 znalostních a inovačních společenství;
 b) ve druhém přídělu: probíhající rozvoj
 již započatých znalostních a inovačních společenství a
 počáteční kapitál pro zahájení třetí vlny tří nových
 znalostních a inovačních společenství.
 Druhý příděl se poskytuje po
 přezkumu stanoveném v čl. 26 odst. 1 zejména s ohledem na:
 a) dohodnutý časový plán vytváření
 třetí vlny znalostních a inovačních společenství;
 b) plánované finanční potřeby
 stávajících společenství podle jejich konkrétního vývoje;
 c) příspěvek Evropského
 inovačního a technologického institutu a jeho znalostních a
 inovačních společenství k cílům programu Horizont 2020.
 4. Finanční krytí programu
 Horizont 2020 může zahrnovat výdaje týkající se přípravných,
 sledovacích, kontrolních, auditních a hodnotících činností, které jsou
 potřebné pro řízení programu Horizont 2020 a dosahování jeho
 cílů, zejména studií a jednání odborníků, která souvisejí s cíli
 programu Horizont 2020, výdaje související se sítěmi
 informačních technologií zaměřenými na zpracování a výměnu
 informací, jakož i všechny ostatní výdaje na technickou a administrativní
 pomoc, které Komise vynaloží na řízení programu Horizont 2020.
 V případě potřeby lze
 prostředky pro krytí výdajů na technickou a administrativní pomoc
 zanést do rozpočtu i po roce 2020 s cílem umožnit řízení akcí
 nedokončených k 31. prosinci 2020.
 5. Aby bylo možné reagovat na
 nepředvídané situace nebo nový vývoj a nové potřeby a zohlednit
 ustanovení odstavce 3 tohoto článku, může Komise po provedení
 průběžného hodnocení programu Horizont 2020 uvedeného
 v čl. 26 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení
 přezkoumat v rámci ročního rozpočtového procesu částky
 na priority uvedené v odstavci 2 a orientační rozdělení
 podle specifických cílů v rámci těchto priorit uvedené
 v příloze II a převést prostředky mezi jednotlivými
 prioritami a specifickými cíli až do výše 10 % původního celkového přídělu
 každé priority a až do výše 10 % původního orientačního rozdělení
 u každého specifického cíle. To se netýká částky na přímé akce
 Společného výzkumného střediska uvedené v odstavci 2 ani
 příspěvku pro Evropský inovační a technologický institut
 uvedeného v odstavci 3.
 Článek 7
 Přidružení třetích zemí
 1 Program Horizont 2020 je
 otevřený pro přidružení:
 a) přistupujících zemí, kandidátských
 zemí a potenciálních kandidátských zemí v souladu s obecnými zásadami
 a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie
 stanovenými v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích
 rad přidružení nebo v podobných dohodách;
 b) vybraných třetích zemí, která
 splňují všechna tato kritéria:
 i) mají dobré schopnosti v oblasti
 vědy, technologií a inovací;
 ii) mají dobrou historii účasti ve
 výzkumných a inovačních programech Unie;
 iii) mají úzké hospodářské a
 zeměpisné vazby na Unii;
 iv) jsou členy Evropského sdružení
 volného obchodu (dále jen „ESVO“) nebo zeměmi či územími
 vyjmenovanými v příloze nařízení Evropského parlamentu a Rady
 (EU) č. XX/2012 o zřízení evropského nástroje sousedství[19].
 2. Zvláštní podmínky týkající se
 účasti přidružených zemí v programu Horizont 2020,
 včetně finančního příspěvku podle hrubého domácího
 produktu přidružené země, stanoví mezinárodní dohody mezi Unií a
 přidruženými zeměmi.
 HLAVA II
 PROVÁDĚNÍ
 KAPITOLA


text:
I
 PROVÁDĚNÍ, ŘÍZENÍ A FORMY PODPORY
 Článek 8
 Provádění formou zvláštního programu a příspěvku Evropskému
 inovačnímu a technologickému institutu
 Program Horizont 2020 se provede
 prostřednictvím konsolidovaného zvláštního programu a finančního
 příspěvku Evropskému inovačnímu a technologickému institutu.
 Zvláštní program obsahuje jednu část pro
 každou ze tří priorit uvedených v čl. 5 odst. 2 a jednu
 část pro nejaderné přímé akce Společného výzkumného
 střediska.
 Článek 9
 Řízení
 1. Program Horizont 2020 provede
 Komise v souladu s nařízením (EU) č. XXXX/2012 [nové
 finanční nařízení].
 2. Komise může také
 prováděním programu Horizont 2020 zčásti pověřit
 financující orgány uvedené v čl. [55 odst. 1 písm. b)]
 nařízení (EU) č. XXXX/2012 [nové finanční nařízení].
 Článek 10
 Formy podpory Unie
 1. Program Horizont 2020
 podporuje nepřímé akce prostřednictvím jedné nebo několika
 forem financování stanovených v nařízení (EU) č. XX/2012
 [nové finanční nařízení], zejména grantů, cen, zadávání
 veřejných zakázek a finančních nástrojů.
 2. Program Horizont 2020
 rovněž podporuje přímé akce prováděné Společným výzkumným
 střediskem.
 4. Pokud přímé akce Společného
 výzkumného střediska přispívají k iniciativám stanoveným podle
 článku 185 nebo 187 Smlouvy o fungování Evropské unie, nepovažuje se
 tento příspěvek za součást finančního příspěvku
 přiděleného na tyto iniciativy.
 Článek 11
 Pravidla pro účast a šíření výsledků
 Pravidla pro účast a šíření
 výsledků stanovená v nařízení (EU) č. XX/2012
 [pravidla pro účast a šíření výsledků] se použijí pro
 nepřímé akce.
 KAPITOLA II
 PLÁNOVÁNÍ
 ODDÍL I
 OBECNÉ ZÁSADY
 Článek 12
 Externí poradenství a zapojení společnosti
 1. Při provádění
 programu Horizont 2020 se vezme v potaz poradenství a
 příspěvky, které poskytnou: poradní skupiny nezávislých
 odborníků na vysoké úrovni zřízené Komisí, struktury pro dialog
 vytvořené podle mezinárodních dohod o vědecko-technické spolupráci,
 činnosti zaměřené na budoucí vývoj, cílené veřejné
 konzultace a transparentní interaktivní procesy, které zajišťují podporu
 odpovědného výzkumu a inovací.
 2. V plné míře se
 zohlední také příslušné aspekty výzkumných a inovačních programů
 zavedených evropskými technologickými platformami, iniciativami společného
 plánování a evropskými inovačními partnerstvími.
 Článek 13
 Průřezové akce
 1. Mezi prioritami programu
 Horizont 2020 i v jejich rámci se vytvoří vazby a styčné
 body. V tomto ohledu se zvláštní pozornost věnuje rozvoji a používání
 klíčových základních a průmyslových technologií, překlenování od
 objevu až po uplatnění na trhu, mezioborovému výzkumu a inovacím,
 společenským a ekonomickým vědám a humanitním oborům,
 podpoře fungování a uskutečnění EVP, spolupráci se třetími
 zeměmi, odpovědnému výzkumu a inovacím včetně otázek
 rovnosti žen a mužů, zvýšení přitažlivosti výzkumných profesí a
 usnadňování přeshraniční a meziodvětvové mobility
 výzkumných pracovníků.
 2. Pokud se podporuje nepřímá
 akce, která má velký význam pro několik priorit uvedených
 v čl. 5 odst. 2 nebo několik specifických cílů
 v rámci těchto priorit, lze finanční částku na tuto akci
 složit z částek přidělených pro každou dotčenou
 prioritu nebo každý dotčený specifický cíl.
 Článek 14
 Vývoj povahy vědy, technologií, inovací, trhů a společnosti
 Program Horizont 2020 se provádí tak, aby se
 zajistilo, že podporované priority a akce odpovídají měnícím se
 potřebám a berou ohled na vyvíjející se povahu vědy, technologií,
 inovací, trhů a společnosti, pokud inovace zahrnují obchodní,
 organizační a společenské aspekty.
 Článek 15
 Rovnost žen a mužů
 Program Horizont 2020


text:
zajistí účinné
 prosazování rovnosti žen a mužů a genderový rozměr v obsahu
 výzkumu a inovací.
 Článek 16
 Etické zásady
 1. Veškeré výzkumné a
 inovační činnosti prováděné v rámci programu
 Horizont 2020 jsou v souladu s etickými zásadami a
 s příslušnými vnitrostátními právními předpisy, právními
 předpisy Unie a mezinárodními právními předpisy, včetně
 Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o lidských právech a
 jejích dodatkových protokolů.
 Zvláštní pozornost se věnuje zásadě
 proporcionality, právu na soukromí, právu na ochranu osobních údajů, právu
 na fyzickou a duševní nedotknutelnost osoby, právu na nediskriminaci a
 potřebě zajistit vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.
 2. Výzkumné a inovační
 činnosti prováděné v rámci programu Horizont 2020 se
 zaměří výhradně na civilní využití.
 3. Nefinancují se tyto oblasti
 výzkumu:
 a) výzkumná činnost zaměřená
 na klonování lidí k reprodukčním účelům;
 b) výzkumná činnost zaměřená
 na změny genetického dědictví člověka, která by mohla
 učinit tyto změny dědičnými;
 c) výzkumné činnosti zaměřené
 na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem výzkumu nebo
 za účelem získání kmenových buněk, mimo jiné prostřednictvím
 přenosu jádra somatické buňky.
 4. Výzkum lidských
 dospělých a embryonálních kmenových buněk může být financován, a
 to v závislosti na obsahu vědeckého návrhu i na právním rámci daných
 členských států. Financování se neposkytne na výzkumné činnosti,
 které jsou zakázané ve všech členských státech. V členském
 státě se nefinancuje žádná činnost, která je v něm zakázána.
 5. Oblasti výzkumu uvedené
 v odstavci 3 mohou být přezkoumány s ohledem na
 vědecký pokrok v rámci průběžného hodnocení uvedeného
 v čl. 26 odst. 1.
 Článek 17
 Doplňkovost vzhledem k dalším programům Unie
 Program Horizont 2020 se provede
 způsobem, který doplňuje ostatní programy financování Unie
 včetně strukturálních fondů.
 ODDÍL II
 ZVLÁŠTNÍ OBLASTI ČINNOSTI
 Článek 18
 Malé a střední podniky
 1. Zvláštní pozornost se
 věnuje zajištění přiměřené účasti malých a
 středních podniků (dále jen „MSP“) v programu Horizont 2020
 a inovačnímu dopadu na tyto podniky. Kvantitativní a kvalitativní
 posouzení účasti MSP se provedou v rámci opatření pro hodnocení
 a sledování.
 2. Zvláštní akce se provedou
 v rámci specifického cíle „vedoucí postavení v základních a
 průmyslových technologiích“, uvedeného příloze I
 části II bodě 1, a v rámci každého ze specifických
 cílů spadajících do priority „společenské výzvy“, uvedených
 v příloze I části III bodech 1 až 6.
 Zvláštní akce mají formu specializovaného nástroje pro MSP, který je zacílen na
 všechny druhy MSP s inovačním potenciálem a který se používá
 konzistentním způsobem a je uzpůsoben potřebám MSP, jak je
 uvedeno v příloze I části II bodě 3.3
 písm. a), které se týká specifického cíle „inovace v MSP“.
 3. Předpokládá se, že
 integrovaný přístup popsaný v odstavcích 1 a 2 povede
 k tomu, že na MSP bude směřovat přibližně 15 %
 celkového spojeného rozpočtu na specifický cíl „vedoucí postavení
 v základních a průmyslových technologiích“ a na prioritu
 „společenské výzvy“.
 Článek 19
 Partnerství veřejného a soukromého sektoru
 1. Program Horizont 2020
 může být prováděn prostřednictvím partnerství veřejného a
 soukromého sektoru, ve kterých se všichni zúčastnění partneři
 zaváží k podpoře rozvoje a provádění výzkumných a inovačních
 činností, které mají strategický význam pro konkurenceschopnost Unie


text:
a
 její vedoucí postavení v průmyslu nebo k řešení konkrétních
 společenských výzev.
 2. Účast Unie
 v těchto partnerstvích může mít jednu z těchto forem:
 a) finanční příspěvky Unie
 pro společné podniky založené na základě článku 187 Smlouvy
 o fungování Evropské unie v rámci sedmého rámcového programu
 s výhradou změny jejich základních aktů, pro nová partnerství
 veřejného a soukromého sektoru založená na základě
 článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie a pro další financující
 orgány uvedené v čl. [55 odst. 1 písm. b) bodě v)
 nebo vii)] nařízení (EU) č. XX/2012 [nové finanční
 nařízení]. Tato forma partnerství se použije pouze v případech,
 kdy je to opodstatněno rozsahem sledovaných cílů a mírou
 potřebných zdrojů;
 b) uzavření smluvního ujednání mezi
 partnery uvedenými v odstavci 1, ve kterém se stanoví cíle
 partnerství, příslušné závazky partnerů, hlavní ukazatele výkonnosti
 a výstupy, kterých se má dosáhnout, včetně označení výzkumných a
 inovačních činností, na které se žádá podpora z programu
 Horizont 2020.
 3. Partnerství veřejného a
 soukromého sektoru se určí otevřeným a průhledným způsobem
 na základě všech těchto kritérií:
 a) přidaná hodnota akce na úrovni Unie;
 b) míra dopadu na průmyslovou
 konkurenceschopnost, udržitelný růst a socioekonomické otázky;
 c) dlouhodobý závazek všech partnerů na
 základě sdílené vize a jasně vymezených cílů;
 d) rozsah zapojených zdrojů a schopnost
 zajistit další investice do výzkumu a inovací;
 e) jasné vymezení úloh každého
 z partnerů a dohodnuté klíčové ukazatele výkonnosti na zvolené
 období.
 Článek 20
 Partnerství v rámci veřejného sektoru
 1. Program Horizont 2020
 přispívá k posilování partnerství v rámci veřejného sektoru
 v případech, kdy se v rámci Unie společně
 provádějí akce na regionální, vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni.
 Zvláštní pozornost se věnuje iniciativám
 společného plánování mezi členskými státy.
 2. Partnerství v rámci
 veřejného sektoru lze podporovat buď v rámci priorit stanovených
 v čl. 5 odst. 2, nebo mezi těmito prioritami, zejména
 prostřednictvím:
 a) nástroje ERA-NET s využitím
 grantů na podporu partnerství v rámci veřejného sektoru při
 jejich přípravě, zřizování struktur pro vytváření sítí,
 navrhování, provádění a koordinaci společných činností,
 včetně doplňkového financování jednotlivých společných
 výzev a akcí nadnárodní povahy;
 b) účasti Unie v programech
 prováděných několika členskými státy v souladu
 s článkem 185 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 Pro účely písmene a) je doplňkové
 financování podmíněno značnými předchozími finančními
 závazky zúčastněných subjektů, pokud jde o společné výzvy a
 akce. Nástroj ERA-NET může zahrnovat cíl harmonizovat pravidla a
 způsoby provádění společných výzev a akcí. Může se také
 použít za účelem přípravy iniciativy podle článku 185 Smlouvy
 o fungování Evropské unie;
 Pro účely písmene b) se takové
 iniciativy navrhují pouze v případech, kdy nastane potřeba
 vytvořit specializovanou prováděcí strukturu a kdy se
 zúčastněné země ve vysoké míře zavázaly k integraci na
 vědecké, řídící a finanční úrovni. Návrhy iniciativ
 uvedených v písmeni b) se kromě toho určí na základě
 všech těchto kritérií:
 a) jasné vymezení sledovaného cíle a jeho
 význam pro cíle programu Horizont 2020 a obecnější cíle politiky Unie;
 b) jasné finanční závazky
 zúčastněných zemí včetně předchozích závazků
 sdružit vnitrostátní nebo regionální investice pro účely nadnárodního
 výzkumu a inovací;
 c) přidaná hodnota akce na


text:
úrovni Unie;
 d) kritická míra s ohledem na velikost
 a počet dotčených programů, podobnost činností a jejich
 podíl na příslušném výzkumu; a
 e) účinnost článku 185 Smlouvy
 o fungování Evropské unie jako nejvhodnějšího prostředku pro dosažení
 cílů.
 Článek 21
 Mezinárodní spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními
 organizacemi
 1. Subjekty usazené
 v třetích zemích a mezinárodní organizace jsou způsobilé
 k účasti na nepřímých akcích programu Horizont 2020 za
 podmínek uvedených v nařízení (EU) XX/XX [pravidla pro účast].
 V rámci programu Horizont 2020 se podporuje mezinárodní spolupráce
 s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, zejména za
 účelem dosažení těchto cílů:
 a) posílení excelence a přitažlivosti
 Unie v oblasti výzkumu a inovací a také její hospodářské a
 průmyslové konkurenceschopnosti;
 b) účinné řešení globálních
 společenských výzev;
 c) podpora cílů vnější a rozvojové
 politiky Unie a doplňování vnějších a rozvojových programů.
 2. Cílené akce
 zaměřené na podporu spolupráce s konkrétními třetími
 zeměmi nebo skupinami třetích zemí se provádějí na základě
 společného zájmu a vzájemného prospěchu, s přihlédnutím
 k jejich vědeckým a technologickým schopnostem a tržním
 příležitostem a k očekávanému dopadu.
 Měl by se podporovat vzájemný přístup
 k programům třetích zemí. Pro dosažení co největšího dopadu
 se podporuje koordinace a synergie s iniciativami členských
 států a přidružených zemí.
 Priority spolupráce zohlední vývoj politiky Unie a
 příležitosti pro spolupráci s třetími zeměmi, jakož i možné
 nedostatky v systémech ochrany práv duševního vlastnictví třetí
 země.
 3. Vedle toho se v rámci
 specifického cíle programu Horizont 2020 „inovativní a bezpečné
 společnosti podporující začlenění“ uvedeného
 v příloze I části III bodě 6.3.2 písm. d),
 provádějí horizontální a průřezové činnosti na podporu
 strategického rozvoje mezinárodní spolupráce.
 Článek 22
 Informace, komunikace a šíření výsledků
 Evropská komise provádí
 informační a komunikační činnosti týkající se programu Horizont 2020, včetně komunikačních opatření týkajících
 se podporovaných projektů a výsledků. Rozpočet
 přidělený na komunikaci v rámci programu Horizont 2020 přispěje
 rovněž ke komunikační činnosti ohledně politických priorit
 Unie, souvisejí-li s obecným cílem tohoto nařízení.
 Činnosti zaměřené na
 šíření informací a na komunikaci jsou úkolem, který je nedílnou
 součástí všech akcí podporovaných programem Horizont 2020.
 Kromě toho se podpoří tyto zvláštní
 akce:
 a) iniciativy zaměřené na
 rozšíření povědomí a usnadnění přístupu k financování
 v rámci programu Horizont 2020, zvláště ve vztahu
 k nedostatečně zastoupeným regionům nebo typům
 účastníků;
 b) cílená pomoc pro projekty a
 konsorcia s cílem poskytnout jim přístup k dovednostem nutným
 pro optimalizaci komunikace o výsledcích a šíření výsledků;
 c) akce, které sdružují výsledky
 z řady projektů, včetně projektů
 případně financovaných z jiných zdrojů, za účelem
 vytvoření uživatelsky vstřícných databází a zpráv, jež shrnují hlavní
 výsledky;
 d) šíření výsledků mezi
 tvůrci politik, včetně orgánů pro normalizaci, s cílem
 podpořit využívání výsledků s významem pro politiku náležitými
 subjekty na mezinárodní, unijní, vnitrostátní a regionální úrovni;
 e) iniciativy na podporu dialogu a
 diskuze s veřejností o otázkách souvisejících s vědou,
 technologiemi a inovacemi, jakož i pro využití sociálních médií a dalších inovačních
 technologií a metodik.
 KAPITOLA III
 KONTROLA
 Článek 23
 Kontrola a audit
 1. Kontrolní systém
 vytvořený za účelem provádění tohoto nařízení je navržen
 tak, aby poskytoval odpovídající ujištění


text:
o dosažení náležitého
 řízení rizik týkajících se účelnosti a efektivnosti operací, jakož i
 legality a správnosti uskutečněných operací s přihlédnutím
 k víceletému charakteru programů, jakož i k povaze
 dotyčných plateb.
 2. Kontrolní systém
 zajišťuje náležitou rovnováhu mezi důvěrou a kontrolou,
 přičemž bere ohled na správní a jiné náklady na kontroly na všech
 úrovních tak, aby bylo možné dosáhnout cílů programu Horizont 2020 a
 aby tento program mohl přilákat ty nejlepší vědecké pracovníky a
 nejinovativnější podniky.
 3. Součástí kontrolního
 systému je auditní strategie pro výdaje na nepřímé akce v rámci
 programu Horizont 2020, která je založena na finančním auditu
 reprezentativního vzorku výdajů v celém rámcovém programu. Tento
 reprezentativní vzorek doplňuje výběr založený na posouzení rizik,
 která souvisejí s výdaji.
 Audity výdajů na nepřímé akce
 v rámci programu Horizont 2020 se provádějí soudržným způsobem
 v souladu se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti, aby se
 minimalizovala zátěž, kterou klade audit na účastníky.
 Článek 24
 Ochrana finančních zájmů Unie
 1. Komise přijme vhodná
 opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí
 financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny
 prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami,
 a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním
 neoprávněně vyplacených částek a případně
 účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
 2. Komise nebo její zástupci a
 Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly
 dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců
 grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a
 subdodavatelů, kteří v rámci programu Horizont 2020 obdrželi
 finanční prostředky Unie.
 Aniž je dotčen odstavec 3, může
 Komise provádět audity až čtyři roky po vyplacení konečné
 platby.
 3. Evropský úřad pro boj
 proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na
 místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování
 přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení
 (Euratom, ES) č. 2185/96[20]
 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu
 nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému
 protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
 4. Aniž jsou dotčeny
 odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a
 mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající
 z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k
 provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě
 výslovně zmocňovat.
 KAPITOLA IV
 SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ
 Článek 25
 Sledování
 1. Komise každoročně sleduje provádění programu
 Horizont 2020 a jeho zvláštních programů, jakož i činností
 Evropského inovačního a technologického institutu. Sledování zahrnuje
 informace o průřezových tématech, jako jsou udržitelnost a změna
 klimatu, včetně informací o výši výdajů souvisejících s klimatem.
 2. Komise podává zprávy o
 výsledcích tohoto sledování a šíří tyto výsledky.
 Článek 26
 Hodnocení
 1. Hodnocení se provádějí dostatečně včas, aby mohla
 ovlivňovat rozhodovací proces.
 (a)
 a) Nejpozději na konci roku 2017
 provede Komise za pomoci nezávislých odborníků přezkum Evropského
 inovačního a technologického institutu. Po tomto přezkumu obdrží
 Evropský inovační a technologický institut druhý příděl
 finančních prostředků podle čl. 6 odst. 3. Přezkum
 hodnotí pokrok Evropského inovačního a technologického institutu vzhledem
 k všem těmto kritériím:
 i) úroveň čerpání prvního
 přídělu finančních prostředků podle čl.


text:
6 odst. 3,
 s rozlišením mezi částkou peněz vynaloženou na přípravu
 první vlny znalostních a inovačních společenství a účinkem
 počátečního kapitálu pro druhou fázi a schopností Evropského
 inovačního a technologického institutu získat finanční
 prostředky od partnerů ve znalostních a inovačních společenstvích
 a ze soukromého sektoru podle nařízení XX/2012 [revidované nařízení o
 EIT];
 ii) dohodnutý časový plán vytváření
 třetí vlny znalostních a inovačních společenství a plánované
 finanční potřeby stávajících společenství podle jejich
 konkrétního vývoje; a
 iii) příspěvek Evropského
 inovačního a technologického institutu a znalostních a inovačních společenství
 k prioritě „společenské výzvy“ a specifickému cíli „vedoucí
 postavení v základních a průmyslových technologiích“ programu Horizont
 2020.
 b) Nejpozději na konci roku 2017
 Komise za pomoci nezávislých odborníků a s přihlédnutím
 k hodnocení ex post sedmého rámcového programu, které má být
 dokončeno do konce roku 2015, a k přezkumu Evropského inovačního
 a technologického institutu provede průběžné hodnocení programu
 Horizont 2020, jeho zvláštního programu, včetně Evropské rady pro
 výzkum, a činností Evropského inovačního a technologického institutu,
 jež se bude týkat dosahování cílů programu Horizont 2020 (na úrovni
 výsledků a pokroku směrem k dopadům) a další relevantnosti
 všech opatření, efektivnosti a využití zdrojů, prostoru pro další
 zjednodušení a přidané hodnoty Unie. Uvedené hodnocení vezme v potaz
 také aspekty týkající se přístupu k příležitostem pro
 financování pro účastníky ve všech regionech, pro MSP a z hlediska
 podpory genderové vyváženosti. Hodnocení rovněž zohlední
 příspěvek opatření k prioritám Unie v oblasti
 inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a
 výsledky týkající se dlouhodobého dopadu předchozích opatření.
 c) Nejpozději v roce 2023 provede
 Komise za pomoci nezávislých odborníků hodnocení ex post programu
 Horizont 2020, jeho zvláštního programu a činností Evropského
 inovačního a technologického institutu. Toto hodnocení se bude týkat
 odůvodnění, provedení a dosažených výsledků, jakož i
 dlouhodobějších dopadů a udržitelnosti daných opatření tak, aby
 z něj bylo možné vycházet při rozhodování o možném obnovení,
 změně nebo pozastavení následného opatření.
 2. Ukazatele výkonnosti pro
 obecné cíle a pro Evropský inovační a technologický institut, které jsou
 stanoveny v úvodu přílohy I tohoto nařízení, a ukazatele
 výkonnosti pro specifické cíle, které jsou stanoveny ve zvláštním programu,
 včetně příslušných referenčních úrovní, představují
 minimální základ pro posouzení míry dosažení cílů programu
 Horizont 2020.
 3. Členské státy Komisi
 poskytnou nezbytné údaje a informace umožňující sledování a hodnocení
 dotčených opatření.
 4. Komise sdělí závěry
 těchto hodnocení programu Horizont 2020 spolu se svými
 připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
 hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
 HLAVA III
 ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
 Článek 27
 Zrušení a přechodná ustanovení
 1. Rozhodnutí č. 1982/2006/ES
 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
 2. Akce zahájené podle
 rozhodnutí č. 1982/2006/ES a finanční závazky související
 s těmito akcemi se však až do svého ukončení nadále řídí
 uvedeným rozhodnutím.
 3. Finanční
 příděl uvedený v článku 6 může pokrývat také
 výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění
 přechodu mezi tímto programem a opatřeními přijatými podle
 rozhodnutí č. 1982/2006/ES.
 Článek 28
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské
 unie.
 Toto nařízení je závazné
 v celém rozsahu a přímo použitelné ve


text:
všech členských
 státech.
 V Bruselu dne [...].
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 PŘÍLOHA I
 Hlavní rysy specifických cílů a činností
 Obecným cílem programu Horizont 2020 je
 vybudovat v celé Unii hospodářství založené na znalostech a inovacích
 a současně přispět k udržitelnému rozvoji. Bude
 podporovat provádění strategie Evropa 2020 a dalších politik Unie a také
 uskutečnění a fungování Evropského výzkumného prostoru.
 Pro posuzování pokroku směrem
 k tomuto obecnému cíli se použijí tyto ukazatele výkonnosti:
 –
 cíl strategie Evropa 2020 pro VaV (3 %
 HDP);
 –
 hlavní ukazatel pro inovace strategie
 Evropa 2020.
 Tento obecný cíl se uskutečňuje
 prostřednictvím tří odlišných, ovšem vzájemně se podporujících
 priorit, z nichž každá obsahuje soubor specifických cílů. Budou se
 provádět harmonickým způsobem, aby se podpořila interakce mezi
 různými specifickými cíli, aby se zamezilo zdvojování činností a aby
 se zesílil jejich spojený dopad.
 Společné výzkumné středisko
 k realizaci obecného cíle a priorit programu Horizont 2020
 přispěje prostřednictvím specifického cíle poskytovat politikám
 Unie vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníka.
 Evropský inovační a technologický
 institut (dále jen „EIT“) k realizaci obecného cíle a priorit programu
 Horizont 2020 přispěje prostřednictvím specifického cíle
 integrovat znalostní trojúhelník výzkumu, inovací a vzdělávání. Pro
 posuzování výkonnosti EIT se použijí tyto ukazatele:
 –
 organizace z vysokých škol, podnikové sféry a
 výzkumu, které jsou začleněny do znalostních a inovačních
 společenství;
 –
 spolupráce v rámci znalostního trojúhelníku,
 jež vede k vývoji inovačních výrobků a postupů.
 V této příloze jsou uvedeny hlavní
 rysy specifických cílů a činností uvedených v čl. 5
 odst. 2, 3 a 4.
 Část I. Priorita „vynikající věda“
 Tato část se
 zaměřuje na posílení a rozšíření excelence vědecké základny
 Unie a na konsolidaci Evropského výzkumného prostoru tak, aby byl výzkumný a
 inovační systém Unie konkurenceschopnější v celosvětovém
 měřítku. Skládá se ze čtyř specifických cílů:
 a) Evropská rada pro výzkum (ERV)
 poskytne atraktivní a pružné financování, aby jednotlivým talentovaným a
 tvůrčím výzkumným pracovníkům a jejich týmům umožnila
 hledání těch nejslibnějších cest na hranicích vědy, a to na
 základě soutěže v rámci celé Unie.
 b) Budoucí a vznikající technologie je
 cíl, který podpoří výzkum založený na spolupráci s cílem
 rozšířit kapacitu Evropy pro vyspělé inovace spojené ze změnou
 paradigmatu. Podpoří vědeckou spolupráci napříč obory
 zaměřenou na naprosto nové myšlenky s vysokou mírou rizika a
 urychlí rozvoj těch nejslibnějších nově vznikajících oblastí
 vědy a technologie, jakož i utváření odpovídajících
 vědeckých komunit v celé Unii.
 c) Akce „Marie Curie“ poskytnou
 vynikající a inovační odbornou přípravu v oblasti výzkumu, jakož
 i přitažlivé kariérní příležitosti a příležitosti
 k výměně znalostí prostřednictvím přeshraniční a
 meziodvětvové mobility výzkumných pracovníků, aby byli tito
 pracovníci co nejlépe připraveni na současné i budoucí
 společenské výzvy.
 d) Výzkumná infrastruktura je
 cíl zaměřený na rozvoj evropské výzkumné infrastruktury pro rok 2020
 a následující období, na podporu jejího inovačního potenciálu a lidského
 kapitálu a na doplňování související politiky Unie a mezinárodní
 spolupráce.
 U každého z těchto cílů byla prokázána vysoká
 přidaná hodnota Unie. Společně tvoří silný a vyvážený
 soubor činností, které v souladu s činnostmi na vnitrostátní a
 regionální úrovni odpovídají šíři evropských potřeb v oblasti


text:
vyspělé vědy a technologií. Jejich sloučení do jediného programu
 umožní, aby fungovaly s větší soudržností, racionalizovaným,
 zjednodušeným a cílenějším způsobem a současně aby si
 zachovaly kontinuitu nezbytnou k posílení jejich účinnosti.
 Tyto činnosti jsou ve své podstatě zaměřené na
 budoucnost, dlouhodobě budují dovednosti, soustřeďují se na
 novou generaci vědy, technologií, výzkumných pracovníků a inovací a
 poskytují podporu pro nastupující talentované lidi z celé Unie,
 přidružených zemí i z celého světa. Vzhledem k jejich
 povaze orientované na vědu a k mechanismům financování
 převážně typu „zdola nahoru“, řízeným výzkumnými pracovníky,
 sehraje evropská vědecká obec velkou úlohu při určování cest,
 jimiž se výzkum v rámci programu bude ubírat.
 ČÁST II. Priorita „vedoucí postavení v
 průmyslu“
 Tato část si klade za cíl urychlit rozvoj
 technologií a inovací, které budou oporou budoucích podniků a pomohou
 inovačním evropským MSP, aby vyrostly v přední světové
 společnosti. Skládá se ze tří specifických cílů:
 a) Vedoucí postavení
 v základních a průmyslových technologiích je cíl, který poskytne specializovanou
 podporu pro výzkum, vývoj a demonstrace v oblasti IKT, nanotechnologií,
 vyspělých materiálů, biotechnologie, vyspělé výroby a zpracování
 a vesmíru. Důraz se bude klást na interakce a sbližování napříč
 různými technologiemi a mezi nimi.
 b) Přístup k rizikovému
 financování je cíl, který usiluje o překonání nedostatků
 v dostupnosti dluhového a kapitálového financování pro společnosti a
 projekty orientované na VaV a inovace ve všech fázích rozvoje. Spolu
 s kapitálovým nástrojem programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP
 podporuje rozvoj rizikového kapitálu na úrovni Unie.
 c) Inovace v MSP je cíl,
 který podněcuje všechny formy inovací v MSP se zaměřením na
 ty, které mají potenciál k růstu a internacionalizaci na jednotném
 trhu i mimo něj.
 Tyto činnosti se řídí programem
 orientovaným na podnikání. Rozpočty specifických cílů „přístup
 k rizikovému financování“ a „inovace v MSP“ se budou řídit
 logikou orientovanou na poptávku a založenou na postupu „zdola nahoru“ bez
 předem určených priorit. Doplní je používání finančních
 nástrojů a specializovaného nástroje pro MSP na základě logiky
 orientované na politiku v rámci části týkající se „společenských
 výzev“ a specifického cíle „vedoucí postavení v základních a
 průmyslových technologiích“.
 Program Horizont 2020 bude
 uplatňovat integrovaný přístup k účasti MSP, který
 může vést k tomu, že MSP bude určeno přibližně
 15 % celkových spojených rozpočtů na všechny specifické cíle
 týkající se společenských výzev a na specifický cíl „vedoucí postavení
 v základních a průmyslových technologiích“.
 Specifický cíl „vedoucí postavení
 v základních a průmyslových technologiích“ se řídí
 přístupem orientovaným na technologii, aby se rozvinuly základní
 technologie, které lze používat v mnoha oblastech, odvětvích a
 službách. Použití těchto technologií pro řešení společenských
 výzev bude podporováno společně s prioritou společenské
 výzvy.
 Část III. Priorita „Společenské výzvy“
 Tato část přímo reaguje na priority
 politiky a společenské výzvy stanovené ve strategii Evropa 2020, které se
 zaměřují se na podněcování kritické míry výzkumného a
 inovačního úsilí nutné pro dosažení cílů politiky Unie. Financování
 se zaměří na tyto specifické cíle:
 a) zdraví, demografická změna a
 dobré životní podmínky;
 b) zajišťování potravin,
 udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a
 biohospodářství;
 c) bezpečná, čistá a
 účinná energie;
 d) inteligentní, ekologická a
 integrovaná


text:
doprava;
 e) oblast klimatu, účinné
 využívání zdrojů a suroviny;
 f) inovativní a bezpečné
 společnosti podporující začlenění.
 U všech těchto činností se bude
 uplatňovat přístup orientovaný na výzvy, který se zaměří na
 priority politiky, aniž by byl předem vymezen přesný výběr
 technologií nebo řešení, které by se měly rozvíjet. Důraz se
 klade na shromáždění kritické míry zdrojů a znalostí napříč
 různými oblastmi, technologiemi a vědními obory, aby se mohly dané
 výzvy řešit. Tyto činnosti se týkají celého cyklu od výzkumu až po
 trh s novým zaměřením na činnosti, které jsou spojené
 s inovacemi, jako je pilotní testování, demonstrace, testovací
 prostředí, podpora zadávání veřejných zakázek, návrhářství,
 inovace orientované na konečné uživatele, sociální inovace a přijetí
 inovací na trhu.
 V rámci řešení všech výzev
 tvoří nedílnou součást činností společenské a humanitní
 vědy. Kromě toho se podpůrný rozvoj těchto oborů
 podpoří v rámci specifického cíle „inovativní a bezpečné
 společnosti podporující začlenění“. Podpora se rovněž
 zaměří na poskytování jasných důkazů pro tvorbu politiky na
 mezinárodní, vnitrostátní a regionální úrovni i na úrovni Unie. S ohledem
 na globální povahu mnoha výzev je nedílnou součástí každé výzvy
 strategická spolupráce s třetími zeměmi. Vedle toho se
 průřezová podpora pro mezinárodní spolupráci poskytne v rámci
 specifického cíle „inovativní a bezpečné společnosti podporující
 začlenění“.
 Specifický cíl „inovativní a bezpečné
 společnosti podporující začlenění“ zahrnuje rovněž
 činnost zaměřenou na zmenšení mezery mezi výzkumem a inovacemi
 se zvláštními opatřeními pro dosažení excelence v méně
 rozvinutých regionech Unie.
 Nedílnou součástí programu Horizont 2020
 jsou činnosti Společného výzkumného střediska, aby se zajistila
 masivní podpora politik Unie založená na důkazech. Tento postup se bude
 řídit potřebami zákazníků a doplní jej také činnosti
 zaměřené na budoucí vývoj.
 Významnou úlohu sehraje EIT, který bude
 spojovat vynikající výzkum, vzdělávání a inovace, a integrovat tak
 znalostní trojúhelník. Toho EIT dosáhne především prostřednictvím
 znalostních a inovačních společenství. Kromě toho
 prostřednictvím cílených opatření v oblasti šíření
 výsledků a sdílení znalostí zajistí, aby byly zkušenosti sdíleny i nad
 rámec těchto společenství, a tak podpoří rychlejší zavádění
 inovačních modelů v celé Unii.
 ČÁST I
 VYNIKAJÍCÍ VĚDA
 1. Evropská rada pro výzkum (ERV)
 1.1 Specifický cíl
 Specifickým cílem je posílit excelenci,
 dynamiku a kreativitu evropského výzkumu.
 Evropa si stanovila za cíl přejít
 k novému hospodářskému modelu založenému na inteligentním,
 udržitelném růstu, který podporuje začlenění. K tomuto
 druhu přeměny bude zapotřebí více než jen postupné zlepšování
 současných technologií. Bude k němu zapotřebí mnohem
 větší inovační schopnosti, která vychází z vědy, čerpá
 ze zcela nových znalostí a umožňuje Evropě, aby zaujala vedoucí
 postavení při vytváření posunů v technologických
 paradigmatech, které budou hlavní hybnou silou růstu produktivity,
 konkurenceschopnosti, bohatství a společenského pokroku do budoucna. Tyto
 posuny v paradigmatech mají historicky tendenci vycházet
 z vědecké základny veřejného sektoru ještě předtím,
 než položí základy zcela nových průmyslových odvětví a sektorů.
 Přední světové inovace jsou úzce
 spojeny s vynikající vědou. Evropa, která kdysi
 nepochybně byla vůdčí silou, zaostala v závodě o
 provádění té nejšpičkovější vědy a ve srovnání se Spojenými
 státy americkými hrála druhořadou úlohu při všech důležitých
 událostech technického pokroku v poválečném období. Ačkoli
 Unie i nadále produkuje nejvíce vědeckých


text:
publikací na světě,
 Spojené státy americké produkují dvakrát více nejvlivnějších publikací
 (horní 1 % podle citovanosti). Mezinárodní hodnocení vysokých škol podobně
 ukazují, že na předních příčkách převažují vysoké školy
 v USA. Z USA pochází 70 % světových držitelů
 Nobelovy ceny.
 Částí tohoto
 problému je skutečnost, že zatímco Evropa a Spojené státy americké
 investují podobné částky do svých vědeckých základen ve veřejném
 sektoru, Unie má téměř třikrát tolik výzkumných pracovníků
 ve veřejném sektoru, což značně snižuje investice na jednoho
 výzkumného pracovníka. Kromě toho je
 financování v USA selektivnější, pokud jde o přidělování
 zdrojů předním výzkumným pracovníkům. Tím lze mimo
 jiné vysvětlit, proč jsou výzkumní pracovníci ve veřejném
 sektoru v Unii v průměru méně produktivní a
 celkově mají menší společný vědecký dopad než jejich mnohem
 méně početní kolegové v USA.
 Další významnou
 součástí problému je skutečnost, že v mnoha evropských zemích
 veřejný sektor stále nenabízí dostatečně přitažlivé
 podmínky pro nejlepší výzkumné pracovníky. Může trvat mnoho let, než se
 z talentovaných mladých výzkumných pracovníků mohou stát nezávislí
 vědci. To vede k dramatickému plýtvání výzkumným potenciálem Evropy,
 protože se oddaluje vznik nové generace výzkumných pracovníků, kteří
 přinášejí nové myšlenky a energii, a vynikající výzkumné pracovníky
 zahajující svou profesní dráhu to vede k úsilí o další kariérní postup
 mimo Evropu.
 Tyto faktory dále
 zhoršují relativní nepřitažlivost Evropy v celosvětové
 soutěži o vědecké talenty. Schopnost systému USA nabídnout
 více zdrojů na výzkumného pracovníka a lepší kariérní vyhlídky
 vysvětluje, proč USA i nadále přitahují nejlepší výzkumné
 pracovníky z celého světa včetně desítek tisíc z Unie.
 1.2 Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Účelem vytvoření ERV bylo zajistit
 nejlepším evropským výzkumným pracovníkům a pracovnicím potřebné
 zdroje, aby mohli lépe konkurovat na celosvětové úrovni, a to financováním
 jednotlivých týmů na základě celoevropské soutěže. ERV funguje
 autonomně, nezávislá vědecká rada složená
 z nejrenomovanějších a nejschopnějších vědců,
 inženýrů a akademiků vytváří celkovou vědeckou strategii a
 má plnou moc nad rozhodnutími o druhu výzkumu, který se má financovat. Tyto
 základní rysy ERV zaručují účinnost jejího vědeckého programu,
 kvalitu operací a procesu vzájemného hodnocení a její důvěryhodnost
 ve vědecké obci.
 Jelikož
 působí v celé Evropě na základě hospodářské soutěže,
 je ERV schopna čerpat z rozsáhlejšího zdroje talentů a myšlenek,
 než by bylo možné u kteréhokoli vnitrostátního systému. Soutěží spolu ti
 nejlepší výzkumní pracovníci a ty nejlepší myšlenky. Žadatelé vědí, že
 musí podávat výkony na nejvyšší úrovni a jejich odměnou je pružné
 financování za rovných podmínek, bez ohledu na místní překážky či na
 dostupnost vnitrostátního financování.
 Očekává se
 tudíž, že hraniční výzkum financovaný ERV bude mít podstatný přímý
 dopad v podobě pokroku na hranicích znalostí a otevře cestu
 k novým a často nečekaným vědeckým a technologickým
 výsledkům a novým oblastem pro výzkum, což může nakonec přinést
 zcela nové myšlenky, které budou hybnou silou inovací a obchodní vynalézavosti
 a budou řešit společenské výzvy. O toto spojení vynikajících
 jednotlivých vědců s inovačními myšlenkami se opírají
 všechny fáze inovačního řetězce.
 Kromě toho má
 ERV významný strukturální dopad, neboť vytváří silný podnět pro
 zvyšování kvality evropského výzkumného systému jako celku nad rámec výzkumných
 pracovníků a projektů, které ERV přímo


text:
financuje. Projekty a
 výzkumní pracovníci financovaní ERV stanovují jasný a inspirativní cíl pro
 hraniční výzkum v Evropě a zvyšují jeho viditelnost a
 přitažlivost pro nejlepší výzkumné pracovníky na celosvětové úrovni.
 Prestiž být hostitelem držitelů grantů ERV a doprovodná „známka
 excelence“ zesilují soutěž mezi evropskými vysokými školami a jinými
 výzkumnými organizacemi, pokud jde o to nabídnout nejlákavější podmínky
 pro nejlepší výzkumné pracovníky. A schopnost vnitrostátních systémů a
 jednotlivých výzkumných institucí přilákat úspěšné žadatele o granty
 ERV a být jejich hostitelem stanoví srovnávací kritérium, které jim
 umožňuje vyhodnotit své relativní silné a slabé stránky a odpovídajícím
 způsobem upravit své politiky a postupy. Financování ERV tudíž
 doplňuje trvalé úsilí na unijní, vnitrostátní a regionální úrovni o
 přeměnu, budování kapacit a uvolnění plného potenciálu a
 přitažlivosti evropského výzkumného systému.
 1.3 Hlavní rysy činností
 Základní činností ERV je poskytovat
 přitažlivé dlouhodobé financování na podporu vynikajících badatelů a
 jejich výzkumných týmů, aby mohli provádět průlomový výzkum
 s vysokou mírou rizika i přínosů.
 Financování ERV se
 poskytuje podle níže uvedených zavedených zásad. Jediným kritériem,
 podle kterého se udělují granty ERV, je vědecká excelence. ERV
 funguje „zdola nahoru“ bez předem určených priorit. Granty ERV jsou
 otevřené pro jednotlivé týmy výzkumných pracovníků každého věku
 z kterékoli země světa, kteří pracují v Evropě.
 ERV usiluje o podporu zdravé konkurence v celé Evropě.
 Zvláštní prioritou
 pro ERV je pomoc vynikajícím začínajícím výzkumným pracovníkům
 při jejich přechodu k nezávislosti tím, že se jim poskytne
 náležitá podpora v kritické fázi, kdy vytvářejí nebo posilují
 svůj vlastní výzkumný tým nebo program.
 Vědecká rada
 ERV podle potřeby poskytuje rovněž podporu nově vznikajícím
 způsobům práce ve vědeckém světě, které mohou
 přinášet průlomové výsledky, a usnadňuje zkoumání potenciálu
 výzkumu, který financuje, v oblasti obchodních a sociálních inovací.
 Do roku 2020 se
 proto ERV pokusí prokázat: že se soutěží ERV účastní nejlepší
 výzkumní pracovníci, že financování ERV přímo vedlo k vědeckým
 publikacím nejvyšší kvality a k obchodnímu využití a uplatnění
 inovačních technologií a myšlenek a že ERV významně
 přispěla k tomu, aby se Evropa stala přitažlivějším
 prostředím pro nejlepší vědce světa. Zejména se ERV
 zaměří na měřitelné zlepšení podílu Unie na horním 1 %
 nejcitovanějších publikací na světě. Kromě toho usiluje o
 podstatné zvýšení počtu vynikajících mimoevropských výzkumných
 pracovníků, které financuje, a o konkrétní zlepšení institucionálních
 postupů a vnitrostátních politik na podporu nejlepších výzkumných
 pracovníků.
 Vědecká rada ERV nepřetržitě
 sleduje operace ERV a zvažuje, jak nejlépe dosáhnout jejích cílů
 prostřednictvím grantových systémů, které zdůrazňují
 jasnost, stabilitu a jednoduchost jak pro žadatele, tak při jejich
 uplatňování a řízení, a případně jak nejlépe reagovat na
 nově vznikající potřeby. Usiluje o zachování a další vylepšení
 systému ERV pro vzájemné hodnocení, který je na světové úrovni a zakládá
 se na transparentním, spravedlivém a nestranném nakládání s návrhy, aby
 mohl rozpoznávat průlomovou vědeckou excelenci a talent bez ohledu na
 pohlaví, státní příslušnost nebo věk výzkumného pracovníka.
 Konečně ERV i nadále provádí vlastní strategické studie, aby se
 připravila na své činnosti a podporovala je, aby zachovala úzké
 kontakty s vědeckou obcí a dalšími zúčastněnými stranami a
 dohlížela na to, aby její činnosti doplňovaly výzkum


text:
prováděný
 na jiných úrovních.
 2. Budoucí a vznikající technologie (FET)
 2.1. Specifický cíl
 Specifickým cílem je podpořit zcela
 nové technologie prostřednictvím zkoumání nových a vysoce rizikových
 myšlenek postavených na vědeckých základech. Záměrem je rozpoznat a
 využít příležitosti s dlouhodobým přínosem pro občany,
 hospodářství a společnost, a to zajištěním pružné podpory
 výzkumu orientovaného na cíle a na mezioborovou spolupráci v různém
 rozsahu a zaváděním inovačních výzkumných postupů.
 Budoucí a vznikající technologie (dále jen
 „FET“) podpoří výzkum za hranicemi známého, přijímaného nebo
 obecně zavedeného a přispějí k rozvoji originálního a
 vizionářského myšlení, a otevřou tak slibné cesty k účinným
 novým technologiím, z nichž některé by se mohly vyvinout
 v přední technologická a intelektuální paradigmata pro příští
 desetiletí. FET podpoří snahu vyhledávat výzkumné příležitosti malého
 rozsahu ve všech oblastech, včetně nově vznikajících témat a
 velkých vědeckých a technologických výzev, které vyžadují sdružování a
 spolupráci mezi programy v celé Evropě i mimo ni. Tento přístup
 se zaměřuje na excelenci, zahrnuje zkoumání
 předkonkurenčních myšlenek za účelem utváření budoucnosti
 technologií a umožňuje společnosti těžit z víceoborové
 výzkumné spolupráce, která musí probíhat na evropské úrovni, vytvořením
 vazby mezi výzkumem, který je veden vědeckým zájmem, a výzkumem, který
 reaguje na společenské výzvy nebo potřeby průmyslové
 konkurenceschopnosti.
 2.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Radikální průlom
 s transformačním dopadem stále více závisí na intenzivní spolupráci
 napříč obory ve vědě a technice (například informace a
 komunikace, biologie, chemie, vědy o zemských systémech, vědy o
 materiálech, neurověda a kognitivní věda, sociální vědy nebo
 ekonomie) a se společenskými a humanitními vědami. To vyžaduje
 nejenom excelenci ve vědě a technice, ale také nové postoje a
 neotřelé interakce mezi mnoha různými aktéry v oblasti výzkumu.
 Zatímco některé myšlenky se mohou
 rozvíjet v malém měřítku, jiné mohou představovat takovou
 výzvu, že vyžadují sdružení rozsáhlého úsilí po značnou dobu. Významné
 ekonomiky na celém světě si to uvědomily a celosvětově
 dochází k narůstající soutěži o rozpoznání a rozvíjení nově
 vznikajících technologických příležitostí na hranici vědy, které
 mohou mít značný dopad na inovace a přínos pro společnost. Aby
 byly tyto druhy činnosti účinné, musí být rychle rozšířeny do
 velkého měřítka tak, že se spojí činnosti napříč
 programy na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni na základě
 společných cílů, aby vytvořily kritickou míru, napomohly rozvoji
 synergie a dosáhly optimálního pákového efektu.
 Program FET se zabývá celým spektrem inovací
 založených na vědě: od počátečních průzkumů
 křehkých myšlenek v zárodku, které se provádějí v malém
 měřítku zdola nahoru po budování nových výzkumných a inovačních
 společenství v transformačních nově vznikajících oblastech
 výzkumu a rozsáhlé sdružené výzkumné iniciativy vytvářené v rámci
 výzkumných programů zaměřených na dosažení ambiciózních a
 vizionářských cílů. Z těchto tří úrovní zapojení má
 každá svou zvláštní hodnotu a zároveň se doplňuje a působí
 v součinnosti s ostatními. Například malé průzkumy mohou
 odhalit potřebu rozvoje nových témat, která mohou vést k rozsáhlým
 akcím založeným na plánech. Zahrnují širokou škálu aktérů v oblasti
 výzkumu, včetně mladých výzkumných pracovníků a MSP
 s intenzivním výzkumem, a společenství zúčastněných stran
 (občanská společnost, tvůrci politiky, průmysl a výzkumní
 pracovníci ve veřejném sektoru), která se sdružují kolem výzkumných
 programů


text:
při jejich formování, rozvoji a rozrůzňování.
 2.3. Hlavní rysy činností
 Program FET se snaží být vizionářský,
 transformační a nekonvenční, ale jeho činností se řídí
 různými logikami, od úplně otevřených po různé stupně
 strukturování témat, komunit a financování.
 Tyto činnosti dají jasnější tvar
 různým logikám činnosti v náležitém rozsahu, přičemž
 určí a využijí příležitostí s dlouhodobým přínosem pro
 občany, hospodářství i společnost:
 a) Podporou neotřelých myšlenek
 („FET Open“) FET podpoří počáteční výzkum v oblasti
 vědy a techniky zkoumající nové základy pro zcela nové budoucí technologie
 tím, že zpochybní současná paradigmata a vydá se do neznámých oblastí.
 Proces výběru zdola nahoru široce otevřený všem myšlenkám
 v oblasti výzkumu vytvoří rozmanité portfolio cílených projektů.
 Klíčové bude včasné odhalení nových slibných oblastí, událostí a
 tendencí spolu s přilákáním nových aktérů v oblasti výzkumu
 a inovací, kteří mají vysoký potenciál.
 b) Tím, že budou pěstovat
 nově vznikající témata a společenství („FET Proactive“), se FET
 zaměří na řadu slibných témat předběžného výzkumu
 s potenciálem dosáhnout kritického množství vzájemně souvisejících
 projektů, které společně představují rozsáhlé a mnohotvárné
 zkoumání témat a vytvářejí evropskou zásobárnu znalostí.
 c) Tím, že se budou zabývat velkými
 mezioborovými výzvami v oblasti vědy a techniky („FET Flagships“),
 FET podpoří ambiciózní rozsáhlý výzkum založený na vědě, který
 si klade za cíl dosáhnout vědeckého průlomu. Tyto činnosti budou
 těžit z provázání evropských a vnitrostátních programů.
 Vědecký pokrok by měl poskytnout pevný a široký základ pro budoucí
 technologické inovace a hospodářské využití v různých oblastech
 a měl by také přinést nové výhody pro společnost.
 Pro každou činnost se stanoví náležitá
 kombinace otevřenosti a různých stupňů strukturování témat,
 komunit a financování, aby bylo možné optimálně pracovat na sledovaných
 cílech.
 3. Akce „Marie Curie“
 3.1. Specifický cíl
 Specifickým cílem je zajistit optimální
 rozvoj a dynamické využívání intelektuálního kapitálu Evropy, aby vznikly nové
 dovednosti a inovace, a tedy aby se využil její plný potenciál ve všech
 odvětvích a regionech.
 Kvalitně vyškolení, dynamičtí a
 tvůrčí výzkumní pracovníci jsou nezbytným základním materiálem pro
 nejlepší vědu a pro nejproduktivnější inovace vycházející
 z výzkumu.
 Ačkoli má Evropa velký a rozmanitý fond
 kvalifikovaných lidských zdrojů pro výzkum a inovace, tento fond je nutné
 neustále doplňovat, zlepšovat a přizpůsobovat rychle se
 vyvíjejícím potřebám trhu práce. V současnosti pouze 46 %
 lidí z tohoto fondu pracuje v podnikatelském sektoru, což je mnohem
 nižší procento u hlavních hospodářských konkurentů Evropy, např.
 v Číně se jedná o 69 %, v Japonsku o 73 % a ve
 Spojených státech o 80 %. Z demografických faktorů navíc
 vyplývá, že neúměrný počet výzkumných pracovníků
 v nejbližších letech dosáhne důchodového věku. Tato
 skutečnost ve spojení s potřebou mnohem většího počtu
 pracovních míst ve výzkumu vysoké kvality a za situace, kdy se zvyšuje výzkumná
 intenzita evropského hospodářství, bude jednou z hlavních výzev,
 kterým v nadcházejících letech budou čelit evropské vzdělávací,
 výzkumné a inovační systémy.
 Nezbytná reforma musí začít
 v prvních fázích kariér výzkumných pracovníků, během jejich
 doktorských studií nebo srovnatelných postgraduálních programů. Evropa
 musí vytvořit nejmodernější inovativní programy odborného
 vzdělávání v souladu s vysoce konkurenčními a ve stále větší
 míře mezioborovými požadavky výzkumu a


text:
inovací. Silné zapojení
 podniků, včetně MSP a dalších socioekonomických aktérů,
 bude zapotřebí k vybavení výzkumných pracovníků inovačními
 dovednostmi, které si vyžádají budoucí pracovní místa. Současně bude důležité
 zvýšit mobilitu těchto výzkumných pracovníků, protože
 v současnosti zůstává na příliš nízké úrovni: v roce
 2008 bylo pouze 7 % evropských doktorandů školeno v jiném
 členském státě, přičemž cílem je dosáhnout 20 % do
 roku 2030.
 Tato reforma musí pokračovat ve všech
 fázích profesní dráhy výzkumných pracovníků. Je zásadně důležité
 zvýšit mobilitu výzkumných pracovníků na všech úrovních, včetně
 mobility uprostřed kariéry, a to nejen mezi zeměmi, ale také mezi
 veřejným a soukromým sektorem. Tím se vytvoří silný podnět pro
 učení a rozvoj nových dovedností. Jedná se rovněž o klíčový
 faktor spolupráce mezi akademickými pracovníky, výzkumnými středisky a
 průmyslem ve všech zemích. Lidský činitel je základem udržitelné
 spolupráce, která je hlavní hybnou silou inovační a tvůrčí
 Evropy schopné čelit společenským výzvám, a má zásadní význam pro
 překonávání roztříštěnosti vnitrostátních politik. Má-li se
 Evropa vrátit na cestu k udržitelnému růstu a řešit
 společenské výzvy, je nutná spolupráce a sdílení znalostí
 prostřednictvím mobility jednotlivců ve všech fázích kariéry a
 prostřednictvím výměn vysoce kvalifikovaných výzkumných a
 inovačních pracovníků.
 Jestliže se má Evropa vyrovnat svým
 konkurentům v oblasti výzkumu a inovací, musí přilákat více
 mladých žen a mužů, kteří by se věnovali kariéře ve
 výzkumu, a poskytovat vysoce atraktivní příležitosti a prostředí pro
 výzkum a inovace. Nejtalentovanější jednotlivci z Evropy i odjinud by
 měli na Evropu pohlížet jako na prvotřídní místo pro práci. Rovnost
 žen a mužů, vysoce kvalitní a spolehlivé zaměstnání a pracovní podmínky
 a také uznání jsou rozhodující aspekty, které je nutné důsledně
 zajišťovat v celé Evropě.
 3.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Tuto výzvu nelze řešit jen pomocí
 samotného financování ze strany Unie, ani ji nemohou řešit jednotlivé
 členské státy. Ačkoli členské státy zavedly reformy, aby
 zlepšily své instituce terciárního vzdělávání a modernizovaly své systémy
 odborné přípravy, pokrok v rámci Evropy je stále nerovnoměrný a
 mezi jednotlivými zeměmi existují velké rozdíly. Celkově se dá
 říci, že vědecká a technologická spolupráce mezi veřejným a
 soukromým sektorem zůstává v Evropě obecně slabá. Totéž
 platí pro rovnost žen a mužů a pro snahu přilákat studenty a výzkumné
 pracovníky z oblastí mimo EVP. V současnosti je
 přibližně 20 % doktorandů v Unii občany
 třetích zemí, zatímco ve Spojených státech amerických je doktorandů
 ze zahraničí kolem 35 %. Pro urychlení změny v této oblasti
 je na úrovni Unie nutný strategický přístup, který překračuje
 státní hranice. Financování ze strany Unie má zásadní význam pro vytvoření
 pobídek a podpory pro nezbytné strukturální reformy.
 Evropské akce „Marie Curie“ učinily
 pozoruhodný pokrok, pokud jde o podporu mobility, nadnárodní i
 meziodvětvové, a otevření výzkumných kariér na evropské i mezinárodní
 úrovni s vynikajícími podmínkami pro zaměstnání a práci podle
 Evropské charty pro výzkumné pracovníky a Kodexu pro přijímání výzkumných
 pracovníků. V členských státech neexistuje žádný ekvivalent
 těchto akcí, co se týče jejich měřítka a rozsahu,
 financování, mezinárodního charakteru a vytváření a předávání
 znalostí. Posílily zdroje institucí, které jsou schopné přilákat výzkumné
 pracovníky v mezinárodním měřítku, čímž


text:
podpořily
 šíření středisek excelence v Unii. Posloužily jako vzor se
 zřetelným strukturovacím účinkem tím, že své osvědčené
 metody rozšířily na úrovni jednotlivých států. Přístup zdola
 nahoru, který akce „Marie Curie“ uplatňují, rovněž umožnil významné
 většině těchto institucí, aby poskytly vzdělání a zvýšily kvalifikaci
 nové generace výzkumných pracovníků, kteří jsou schopni řešit
 společenské výzvy.
 Další rozvoj akcí „Marie Curie“ významně
 přispěje k rozvoji Evropského výzkumného prostoru. Díky své
 celoevropské struktuře konkurenčního financování budou akce „Marie
 Curie“ podporovat nové, tvůrčí a inovační druhy odborné
 přípravy, jako jsou průmyslové doktoráty, do nichž jsou zapojeni
 aktéři z oblasti vzdělávání, výzkumu a inovací, kteří budou
 muset na celosvětové úrovni soutěžit o vynikající pověst.
 Zajištěním unijního financování pro nejlepší programy výzkumu a odborné
 přípravy podle zásad pro inovativní doktorské programy v Evropě
 tyto akce rovněž podpoří větší šíření a uplatňování
 spolu s přechodem na strukturovanější doktorské programy.
 Granty „Marie Curie“ budou rovněž
 rozšířeny na dočasnou mobilitu zkušených výzkumných pracovníků a
 inženýrů z veřejných institucí do soukromého sektoru a naopak,
 čímž se podnítí a podpoří vzájemná spolupráce vysokých škol,
 výzkumných středisek a podniků v evropském i v mezinárodním
 měřítku. Pomocí svého zavedeného, průhledného a spravedlivého
 systému hodnocení rozpoznají akce „Marie Curie“ vynikající talenty
 v oblasti výzkumu a inovací, a to v mezinárodní soutěži, která
 dodává prestiž, a tudíž motivuje výzkumné pracovníky k rozvíjení kariéry
 v Evropě.
 Společenské výzvy, jimiž se mají zabývat
 vysoce kvalifikovaní pracovníci v oblasti výzkumu a inovací,
 nepředstavují pouze problém Evropy. Jedná se o mezinárodní výzvy, které
 jsou nesmírně složité a rozsáhlé. Nejlepší výzkumní pracovníci
 v Evropě a na světě musejí spolupracovat napříč
 zeměmi, odvětvími a obory. Akce „Marie Curie“ sehrají v tomto
 ohledu klíčovou úlohu tím, že podpoří výměny pracovníků
 napomáhající rozvoji kooperativního myšlení prostřednictvím mezinárodního
 a mezioborového sdílení znalostí, které je pro otevřené inovace velmi
 důležité.
 Rozšíření mechanismu spolufinancování
 akcí „Marie Curie“ bude rozhodující pro rozšíření evropského fondu
 talentovaných lidí. Početní a strukturální dopad činnosti Unie se
 zvýší využitím regionálních, vnitrostátních, mezinárodních a soukromých finančních
 prostředků za účelem vytvoření nových programů a
 otevření těch stávajících mezinárodní a mezioborové odborné
 přípravě, mobilitě a rozvoji kariéry. Tento mechanismus
 vytvoří pevnější vazby mezi výzkumným a vzdělávacím úsilím na
 vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.
 Všechny činnosti v rámci této výzvy
 přispějí k vytvoření celého nového přístupu
 v Evropě, který je rozhodující pro kreativitu a inovace.
 Finanční opatření „Marie Curie“ posílí sdružování zdrojů v Evropě,
 a tím povedou ke zlepšení koordinace a řízení odborné přípravy,
 mobility a rozvoje kariér výzkumných pracovníků. Přispějí
 k dosažení politických cílů stanovených v iniciativách Unie
 inovací, Mládež v pohybu a Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa a
 budou zásadní pro uskutečnění Evropského výzkumného prostoru.
 3.3. Hlavní rysy činností
 a) Podpora nových dovedností
 prostřednictvím vynikající počáteční odborné přípravy
 výzkumných pracovníků
 Cílem je poskytnout vzdělání nové
 generaci tvůrčích a inovativních výzkumných pracovníků,
 kteří jsou schopni měnit znalosti a myšlenky na výrobky a služby
 k hospodářskému a sociálnímu prospěchu v Unii.
 Mezi klíčové činnosti patří
 zajištění vynikající a inovativní odborné přípravy výzkumným
 pracovníkům na počátku profesní dráhy na postgraduální úrovni prostřednictvím
 mezioborových projektů


text:
nebo doktorských programů, do kterých jsou
 zapojeny vysoké školy, výzkumné instituce, podniky, MSP a další socioekonomické
 skupiny z různých zemí. Výsledkem budou lepší profesní vyhlídky pro
 mladé výzkumné pracovníky absolvující postgraduální studium, a to jak ve
 veřejném, tak i v soukromém sektoru.
 b) Rozvíjení excelence
 prostřednictvím přeshraniční a meziodvětvové mobility
 Cílem je zvýšit tvůrčí a inovativní
 potenciál zkušených výzkumných pracovníků ve všech fázích kariéry
 vytvořením příležitostí pro přeshraniční a
 meziodvětvovou mobilitu.
 Mezi klíčové činnosti patří
 podněcování zkušených výzkumných pracovníků k rozšíření
 nebo prohloubení jejich dovedností prostřednictvím mobility tím, že se
 otevřou atraktivní profesní příležitosti na vysokých školách, ve
 výzkumných institucích, v podnicích, MSP a u dalších socioekonomických
 skupin v celé Evropě i mimo ni. Kromě toho se podpoří také
 příležitosti pro znovuzahájení výzkumné kariéry po určité
 přestávce.
 c) Podněcování inovací vzájemným
 obohacováním se o znalosti
 Cílem je posílit mezinárodní
 přeshraniční a mezioborovou spolupráci v oblasti výzkumu a
 inovací prostřednictvím výměn pracovníků v oblasti výzkumu
 a inovací, aby bylo možné lépe čelit globálním výzvám.
 Mezi klíčové činnosti patří
 podpora krátkodobých výměn výzkumných a inovačních pracovníků
 v rámci partnerství vysokých škol, výzkumných institucí, podniků, MSP
 a jiných socioekonomických skupin jak v Evropě, tak na celém světě.
 Sem bude patřit také rozvíjení spolupráce se třetími zeměmi.
 d) Zvyšování strukturálního dopadu
 spolufinancováním činností
 Cílem je zvýšit početní a strukturální
 dopad akcí „Marie Curie“ využitím dodatečných finančních
 prostředků a rozvíjet excelenci na vnitrostátní úrovni v oblasti
 odborné přípravy, mobility a rozvoje kariéry výzkumných pracovníků.
 Mezi klíčové činnosti patří
 motivování regionálních, vnitrostátních a mezinárodních organizací pomocí
 mechanismu spolufinancování, aby vytvořily nové programy a otevřely
 ty stávající pro mezinárodní a mezioborovou odbornou přípravu, mobilitu a
 profesní rozvoj. Zvýší se tím kvalita odborné přípravy v oblasti
 výzkumu v Evropě ve všech fázích profesní dráhy, včetně
 doktorského studia, podpoří se volný pohyb výzkumných pracovníků a
 vědeckých poznatků v Evropě, dále se podpoří
 atraktivní kariéry ve výzkumu prostřednictvím nabídky otevřeného
 procesu přijímání pracovníků a přitažlivých pracovních podmínek
 a podpoří se spolupráce v oblasti výzkumu a inovací mezi vysokými
 školami, výzkumnými institucemi a podniky a spolupráce se třetími
 zeměmi a mezinárodními organizacemi.
 e) Zvláštní podpora a činnost
 v oblasti politiky
 K cílům patří sledování
 pokroku, zjišťování mezer v akcích „Marie Curie“ a zvyšování jejich
 dopadu. V této souvislosti se vypracují ukazatele a budou analyzovány
 údaje o mobilitě, dovednostech a kariérách výzkumných pracovníků
 v rámci úsilí o synergii a těsnou koordinaci s akcemi na podporu
 politiky prováděnými v rámci specifického cíle „inovativní a bezpečné
 společnosti podporující začlenění“, které se týkají výzkumných
 pracovníků, jejich zaměstnavatelů a těch, kdo je financují.
 Tato činnost je rovněž zaměřena na zvyšování povědomí
 o významu a přitažlivosti profesní dráhy ve výzkumu a na šíření
 výsledků výzkumu a inovací vycházejících z prací, které akce „Marie
 Curie“ podporují.
 4. Výzkumné infrastruktury
 4.1 Specifický cíl
 Specifickým
 cílem je vybavit Evropu světově prvotřídními výzkumnými
 infrastrukturami, které budou přístupné všem výzkumným pracovníkům
 v Evropě i mimo ni, a plně využít jejich potenciál pro
 vědecký pokrok a inovace.
 Výzkumné
 infrastruktury jsou určujícími činiteli evropské konkurenceschopnosti
 v celé škále vědeckých oblastí a jsou nezbytné pro


text:
inovace založené
 na vědě. V mnoha oblastech není výzkum možný bez přístupu
 k vysoce výkonným počítačům, zdrojům záření pro
 nové materiály, speciálním prostorám pro nanotechnologie, databázím pro
 genomiku a společenské vědy, observatořím pro vědy o Zemi,
 širokopásmovým sítím pro přenos dat atd. Výzkumné infrastruktury jsou
 nezbytné pro provádění výzkumu nutného k řešení velkých
 společenských výzev, jako jsou energie, změna klimatu,
 biohospodářství či celoživotní zdraví a dobré životní podmínky pro
 všechny. Podněcují spolupráci přes hranice a napříč obory a
 vytvářejí jednolitý a otevřený evropský prostor pro výzkum on-line.
 Podporují mobilitu lidí a myšlenek, spojují nejlepší vědce z celé
 Evropy a světa a zlepšují vědecké vzdělávání. Jsou hybnou silou
 excelence v rámci evropských výzkumných a inovačních komunit a mohou
 být pozoruhodnými ukázkami vědy pro celou společnost.
 Evropa musí
 vytvořit odpovídající stálou základnu pro budování, udržování a
 provozování výzkumných infrastruktur, má-li její výzkum zůstat na
 světové úrovni. To vyžaduje podstatnou a účinnou spolupráci mezi
 Unií, vnitrostátními a regionálními financujícími subjekty a za tímto
 účelem budou vytvářeny pevné vazby s politikou soudržnosti pro
 zajištění synergie a soudržného přístupu.
 Tento specifický
 cíl se zabývá základním závazkem stěžejní iniciativy Unie inovací
 vyzdvihující klíčovou úlohu, kterou hrají výzkumné infrastruktury na
 světové úrovni, pokud jde o to, umožnit průlomový výzkum a inovace.
 Tato iniciativa zdůrazňuje potřebu sdružovat pro budování a
 provoz výzkumných infrastruktur zdroje v celé Evropě a
 v některých případech i celosvětově. Stejně tak
 stěžejní iniciativa Digitální agenda pro Evropu zdůrazňuje
 potřebu posílit evropské elektronické infrastruktury a význam tvorby
 inovačních seskupení pro inovativní náskok Evropy.
 4.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Nejmodernější
 výzkumné infrastruktury se stávají stále složitějšími a nákladnějšími
 a často vyžadují spojení různého vybavení, služeb a zdrojů dat a
 rozsáhlou nadnárodní spolupráci. Žádná země nemá sama dostatek zdrojů
 na podporu všech výzkumných infrastruktur, které potřebuje. Evropský
 přístup k výzkumným infrastrukturám zaznamenal v posledních
 letech významný pokrok v provádění plánu ESFRI pro infrastruktury[21], v integraci a otevírání
 vnitrostátních výzkumných zařízení a v rozvoji elektronických
 infrastruktur, o něž se opírá digitální Evropský výzkumný prostor.
 Sítě výzkumných infrastruktur v celé Evropě posilují její
 základnu lidského kapitálu tím, že poskytují vzdělání na světové
 úrovni nové generaci výzkumných pracovníků a inženýrů a podporují
 mezioborovou spolupráci.
 Další rozvoj a
 širší využívání výzkumných infrastruktur na úrovni Unie významně
 přispěje k rozvoji Evropského výzkumného prostoru. Zatímco
 členským státům zůstává hlavní role v rozvoji a financování
 výzkumných infrastruktur, Unie sehrává důležitou úlohu, pokud jde o
 podporu infrastruktur na úrovni Unie, pomoc při rozvoji nových
 zařízení, otevírání širokého přístupu k vnitrostátním a
 evropským infrastrukturám a zajišťování soudržnosti a účinnosti
 regionálních, vnitrostátních, evropských a mezinárodních politik. Důležité
 jen nejen vyvarovat se zdvojování činností a koordinovat a racionalizovat
 používání zařízení, ale také sdružovat zdroje, aby Unie mohla rovněž
 získat a provozovat výzkumné infrastruktury na světové úrovni.
 Úspory
 z množství a rozsahu dosažené díky evropskému přístupu
 k výstavbě, používání a řízení výzkumných infrastruktur,
 včetně elektronických infrastruktur, významně přispějí
 ke zvýšení výzkumného a inovačního potenciálu Evropy.
 4.3. Hlavní rysy činností
 Cílem
 činností je rozvoj evropských výzkumných infrastruktur pro rok 2020 a na
 další období, podpora jejich inovačního potenciálu a


text:
lidského kapitálu a
 posílení evropské politiky v oblasti výzkumných infrastruktur.
 a) Rozvoj evropských výzkumných
 infrastruktur pro rok 2020 a na další období
 Záměrem je zajistit uplatňování a
 fungování ESFRI a dalších výzkumných infrastruktur světové úrovně,
 včetně rozvíjení regionálních partnerských zařízení, integraci
 vnitrostátních výzkumných infrastruktur a přístup k nim a rozvoj,
 zavádění a provozování elektronických infrastruktur.
 b) Podpora inovačního potenciálu
 výzkumných infrastruktur a jejich lidského kapitálu
 Záměrem je motivovat výzkumné
 infrastruktury, aby působily jako počáteční osvojitelé
 technologií, podporovat partnerství ve VaV s průmyslem, usnadňovat
 průmyslové využití výzkumných infrastruktur a stimulovat vytváření
 inovačních seskupení. Tato činnost rovněž podpoří odbornou
 přípravu nebo výměny pracovníků, kteří řídí a
 provozují výzkumné infrastruktury.
 c) Posílení evropské politiky
 v oblasti výzkumných infrastruktur a mezinárodní spolupráce
 Záměrem je podpořit partnerství mezi
 příslušnými tvůrci politiky a financujícími orgány, nástroje pro
 mapování a sledování používané při rozhodování a také činnosti na
 poli mezinárodní spolupráce.
 Druh a třetí
 činnost se realizují prostřednictvím jejich vlastní zvláštní akce a
 ve vhodných případech v rámci první činnosti.
 ČÁST II
 VEDOUCÍ POSTAVENÍ V PRŮMYSLU
 1. Vedoucí postavení v základních a
 průmyslových technologiích
 Specifickým cílem je udržet si a rozvíjet
 celosvětové vedoucí postavení v základních technologiích a vesmírném
 výzkumu a inovacích, o něž se opírá konkurenceschopnost
 v řadě stávajících a vznikajících průmyslových a dalších
 odvětví.
 Globální obchodní prostředí se rychle
 mění a cíle Evropy 2020 týkající se inteligentního a udržitelného
 růstu podporujícího začlenění představují pro evropský
 průmysl výzvy a příležitosti. Evropa potřebuje urychlit inovace
 a zároveň přeměnit nashromážděné znalosti tak, aby se
 podpořily a zdokonalily stávající produkty, služby a trhy a aby vznikly
 nové. Inovace by se měly využívat v co nejširším smyslu, jít za
 hranice technologie a zahrnovat obchodní, organizační a sociální hlediska.
 K zachování předního místa
 v celosvětové hospodářské soutěži se silnou technologickou
 základnou a průmyslovými schopnostmi je zapotřebí zvýšených
 strategických investic do výzkumu, rozvoje, validace a pilotního testování, a
 to v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT),
 nanotechnologií, vyspělých materiálů, biotechnologie, vyspělé
 výroby a zpracování a v oblasti vesmíru.
 Úspěšné zvládnutí a zavedení základních
 technologií evropským průmyslem je klíčovým činitelem pro
 posílení evropské produktivity a inovační schopnosti a zajištění
 toho, aby Evropa měla vyspělé, udržitelné a konkurenceschopné
 hospodářství, zaujímala celosvětové vedoucí postavení
 v odvětvích aplikace vyspělých technologií a měla schopnost
 vyvíjet účinná řešení společenských výzev. Všudypřítomná
 povaha těchto činností může vést k dalšímu pokroku
 prostřednictvím doplňujících vynálezů a aplikací, a tím zajistí
 vyšší návratnost investic do těchto technologií než v kterékoli jiné
 oblasti.
 Tyto činnosti přispějí
 k naplnění cílů stěžejních iniciativ strategie
 Evropa 2020 Unie inovací, Evropa účinněji využívající zdroje,
 Průmyslová politika pro éru globalizace a Digitální agenda pro Evropu,
 jakož i cílů politiky Unie pro oblast vesmíru.
 Doplnění
 dalších činností v programu Horizont 2020
 Činnosti
 v rámci cíle „vedoucí postavení v základních a průmyslových
 technologiích“ budou vycházet především z výzkumných a
 inovačních programů určených průmyslem a podniky
 společně s výzkumnou obcí a budou silně zaměřeny
 na zvýšení investic soukromého sektoru.
 Zapojení
 základních technologií do řešení společenských výzev se podpoří
 spolu s příslušnými výzvami. Uplatňování základních technologií,
 které nespadají do oblasti společenských výzev,


text:
ale jsou důležité pro
 posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu, se podpoří
 v rámci cíle „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“.
 Společný přístup
 Tento přístup
 zahrnuje jak činnosti řízené podle programů, tak
 otevřenější oblasti na podporu inovativních projektů a
 průlomových řešení. Důraz se klade na VaV, rozsáhlé pilotní
 projekty a demonstrace, testovací prostředí a živé laboratoře, tvorbu
 prototypů a validaci výrobků v pilotních linkách. Činnosti
 se navrhnou tak, aby zvyšovaly průmyslovou konkurenceschopnost
 prostřednictvím stimulace průmyslu, a zejména MSP, aby investoval větší
 prostředky do výzkumu a inovací.
 Integrovaný přístup ke klíčovým technologiím
 Významnou složkou cíle „vedoucí postavení v základních a
 průmyslových technologiích“ jsou klíčové technologie
 definované jako mikro- a nanoelektronika, fotonika, nanotechnologie,
 biotechnologie, vyspělé materiály a vyspělé výrobní systémy[22]. Tyto víceoborové, znalostní
 technologie náročné na kapitál se dotýkají mnoha různých odvětví
 a jsou základem pro značnou konkurenční výhodu evropského
 průmyslu. Sjednocený přístup podporující spojování, konvergenci a účinek
 vzájemného obohacování, které mají klíčové technologie v různých
 inovačních cyklech a hodnotových řetězcích, může
 přinést slibné výsledky ve výzkumu a otevřít cestu novým
 průmyslovým technologiím, výrobkům, službám a novým použitím
 (např. v oblasti vesmíru, dopravě, při ochraně
 životního prostředí, ve zdravotnictví atd.). Četné interakce
 klíčových technologií a základních technologií se tudíž využijí pružným
 způsobem jako důležitý zdroj inovací. Bude tak doplněna podpora
 výzkumu a inovací v oblasti klíčových technologií, kterou
 případně poskytují vnitrostátní nebo regionální orgány
 prostřednictvím fondů politiky soudržnosti v rámci strategií pro
 inteligentní specializaci.
 U všech základních
 a průmyslových technologií včetně technologií klíčových,
 bude významným cílem podpořit interakce mezi technologiemi a interakce
 s aplikacemi v rámci společenských výzev. Tato skutečnost
 se plně zohlední při vytváření a provádění programů a
 priorit. K tomu je zapotřebí, aby se zúčastněné strany
 zastupující různé pohledy plně zapojily do stanovování a
 provádění priorit. V určitých případech to bude rovněž
 vyžadovat akce společně financované z prostředků na
 základní a průmyslové technologie a na příslušné společenské výzvy.
 Sem bude patřit také společné financování partnerství veřejného
 a soukromého sektoru, která se zaměřují na vývoj technologií a jejich
 použití při řešení společenských výzev.
 Informační a
 komunikační technologie hrají důležitou úlohu, jelikož zahrnují
 některé z klíčových technologií a zajišťují klíčové
 základní infrastruktury, technologie a systémy pro důležité
 hospodářské a sociální procesy a nové soukromé a veřejné produkty a
 služby. Evropský průmysl potřebuje zůstat na špičce
 technologického rozvoje v oblasti IKT, kde se mnohé technologie dostávají
 do nové zlomové fáze, a otevírají se tak nové příležitosti.
 Oblast vesmíru je
 rychle rostoucím odvětvím, které přináší informace, jež jsou nezbytné
 pro mnoho oblastí moderní společnosti, protože splňují její základní
 požadavky, zabývá se univerzálními vědeckými otázkami a slouží
 k zajištění postavení Unie jakožto významného aktéra na mezinárodní
 scéně. O vesmírný výzkum se opírají všechny činnosti prováděné
 ve vesmíru, ale tento výzkum je nyní rozdroben do vnitrostátních programů
 realizovaných jen některými členskými státy Unie. Koordinace a
 investice do vesmírného výzkumu na úrovni Unie jsou nutné (srov.
 článek 189 Smlouvy o fungování Evropské unie) pro zachování
 konkurenčního náskoku, zajištění vesmírné infrastruktury Unie, jako
 je Galileo, a pro udržení role Unie ve vesmíru pro budoucnost. Kromě toho
 inovativní navazující služby


text:
a aplikace využívající informace získané
 z vesmíru představují důležitý zdroj růstu a vytváření
 pracovních míst.
 Vytváření partnerství a přidaná hodnota
 Evropa může
 dosáhnout kritické míry prostřednictvím partnerství, seskupení a sítí a
 normalizace podporujících spolupráci mezi různými vědeckými a
 technickými obory a odvětvími s podobnými potřebami
 v oblasti výzkumu a rozvoje, která povede k průlomovým objevům,
 novým technologiím a inovačním řešením.
 Rozvíjení a
 provádění výzkumných a inovačních programů prostřednictvím
 partnerství veřejného a soukromého sektoru, budování účinných vazeb
 mezi průmyslem a vysokými školami, zajišťování dodatečných
 investic, přístup k rizikovému financování, normalizace a podpora
 zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a zadávání
 zakázek na inovační produkty a služby – to vše jsou aspekty, které jsou
 důležité při dosahování konkurenceschopnosti.
 V tomto
 ohledu jsou rovněž zapotřebí pevné vazby s EIT, a to za účelem
 výchovy špičkových podnikatelských talentů a urychlení inovací
 spojováním lidí z různých zemí, oborů a organizací.
 Spolupráce na úrovni Unie může
 rovněž podporovat obchodní příležitosti prostřednictvím tvorby
 evropských nebo mezinárodních norem pro nové vznikající produkty a služby a
 technologie. Podporovat se budou činnosti na podporu normalizace a
 interoperability, bezpečnosti a předregulačních činností.
 1.1. Informační a
 komunikační technologie (IKT)
 1.1.1. Specifický cíl pro IKT
 V souladu s Digitální agendou pro
 Evropu[23] je specifickým cílem výzkumu a inovací v oblasti IKT umožnit
 Evropě, aby rozvíjela a využívala příležitostí, které pokrok
 v oblasti IKT přináší, ku prospěchu svých občanů,
 podniků a vědeckých obcí.
 Evropa, která je největším světovým hospodářstvím
 a má největší podíl na světovém trhu IKT, v současnosti o
 objemu více než 2 600 miliard EUR, může mít oprávněně
 ambice, aby její podniky, vlády, střediska výzkumu a vývoje a vysoké školy
 stály v čele rozvoje v oblasti IKT, aby se v ní rozvíjel
 nový obchod a aby více investovala do inovací v oblasti IKT.
 Do roku 2020 by evropské odvětví IKT
 mělo dodávat přinejmenším rovnocennou část svého podílu na
 celosvětovém trhu IKT – v současnosti se jedná
 přibližně o jednu třetinu. Evropa by měla také podporovat
 vznik inovativních podniků v oblasti IKT, aby jednu třetinu
 všech výdajů podniků na VaV v IKT, které dnes činí více než
 35 miliard EUR ročně, investovaly společnosti založené
 v posledních dvou desetiletích. To by vyžadovalo značné zvýšení
 veřejných investic do VaV v IKT způsobem, který povede
 k posílení výdajů soukromého sektoru s cílem zdvojnásobit
 investice v příštím desetiletí, a existenci mnohem většího
 počtu evropských pólů světové excelence v oblasti IKT.
 Ke zvládnutí stále složitější a stále
 výrazněji víceoborové technologie a obchodních řetězců
 v oblasti IKT je nutné vytváření partnerství, sdílení rizik a
 dosažení kritické míry v celé Unii. Činnost na úrovni Unie pomáhá
 průmyslu jednat z hlediska jednotného trhu a dosahovat úspor
 z množství a rozsahu. Spolupráce na základě
 společných otevřených technologických platforem
 s přelévacím a pákovým efektem umožňuje široké škále
 zúčastněných stran, aby těžily z nového vývoje a
 uplatňovaly další inovace. Sdružování a vytváření partnerství na
 úrovni Unie rovněž umožňuje dosahovat konsensu, vytváří
 viditelné kontaktní místo pro mezinárodní partnery a vede k rozvoji
 celounijních a celosvětových norem a interoperabilních řešení.
 1.1.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie