text: týkající se opatření proti podvodům.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 a později |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[30] (xx 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Personál financovaný[31] podle článku xx 01 02 |Jiný personál[32] financovaný podle článku xx 01 04/05 |CELKEM | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |8.2.2. Popis úkolů vyplývajících z opatřeníJsou zapotřebí dvě pracovní místa na plný pracovní úvazek (AD), a to pro tyto úkoly:- sledování odborného pokroku v rámci akcí STI;- styk se skupinou zástupců národních států, s ACARE a s Výborem programu Doprava;- dohled nad výzvami k předkládání návrhů, výzvami k předkládání nabídek a nad přijímáním nových členů;- účast na schůzkách, zastupování Komise na úrovni výkonné rady a řídicích výborů integrovaných technologických demonstrátorů;- organizace hodnocení v polovině období a závěrečného hodnocení;- provádění namátkových kontrol / auditů;- podávání zpráv o pokroku STI.Pro podporu výše uvedených úkolů je dále plánováno ještě jedno pracovní místo na plný pracovní úvazek (AST).Tyto funkce budou obnášet navazující kontroly STI pocházející z Komise samotné (tj. je to srovnatelné s funkcí 2 projektových úředníků + podpory). Nepůjde proto o přidělení do společného podniku.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, která mají být nahrazena nebo prodloužena( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v rámci procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídicího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce ( xx 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení )v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 a později | CELKEM |Jiná technická a administrativní pomoc |- interní (intra muros) |- externí (extra muros) | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |Technická a administrativní pomoc celkem | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |Částky uvedené výše pokrývají činnosti likvidace společného podniku (podle odhadů – trvání i přes rok 2015). Představují 50% příspěvek Společenství na provozní náklady společného podniku.Použijí se průměrné náklady ve výši 117 000 EUR za rok pro AD/AST a 51 000 EUR za rok pro externího pracovníka. Společenství přispívá ve výši 11,4 milionů EUR.Mezi další provozní náklady patří: Sledování projektů, komunikační činnosti, zasedání, cestovné a diety, náklady na provoz kanceláří, IT, audity... Příspěvek Společenství představuje 12,6 milionů EUR.8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | 2008 | 2009


text: | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 a později |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (08 07 01 01) | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.702 |Zaměstnanci financovaní podle článku xx 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení odborníci z členských států, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Celkové náklady na lidské zdroje a související náklady (NEZAHRNUTÉ v referenční částce) | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.702 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci |Standardní náklady 117 000 EUR/ rok/ pracovník na plný pracovní úvazek |Výpočet – Personál financovaný podle článku XX 01 02 |[...] |8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 a později | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty[34] | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.026 | 0.091 |xx 01 02 11 02 – Schůze a konference |XX 01 02 11 03 – Výbory[35] |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace[36] | 0.350 | 0.350 | 0.700 |XX 01 02 11 05 – Informační systémy |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.363 | 0.013 | 0.376 | 0.791 |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ v referenční částce) | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.363 | 0.013 | 0.376 | 0.791 |Výpočet - Další administrativní výdaje nezahrnuté v referenční částce |[...] |[1] Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.[2] Úř. věst 400, 30.12.2006, s. 86–241.[3] 9039/03.[4] 12339/03.[5] 12487/04.[6] KOM(2003) 226.[7] 15717/06.[8] 6044/07.[9] 7224/07.[10] Viz KOM(2007) 2.[11] Evropský parlament a Evropská rada na jaře 2005 znovu potvrdily cíl EU omezit celosvětové zvyšování teploty na 2 stupně Celsia (cíl 2 stupňů Celsia).[12] Článek 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1; opravené znění Úř. věst. L 25, 30.1.2003, s. 43.[13] Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 23. prosince 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72; opravené znění Úř. věst. L 2, 7.1.2003, s. 39.[14] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.[15] Úř. věst. L 292,15, 15.11.1996, s. 2.[16] Úř. věst. L 136, 31.5.1995, s. 1.[17] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72; opravené znění Úř. věst. L 2, 7.1.2003, s. 39.[18] Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.[19] Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13.[20] Za „významnou“ změna v rozpočtu se považuje 10 % rozpočtu postiženého ITD.[21] Toto rozdělení nákladů je v souladu s běžnými postupy v projektech leteckého výzkumu a vývoje, ve kterých největší podíl práce a investičního rizika přebírají hlavní integrátory.[22] Toto rozdělení bylo získáno pomocí přístupu zdola nahoru,

type: legislation

jurisdiction: EU


text: přičemž rozpočtové požadavky jednotlivých ITD a nástroje pro hodnocení technologií byly mapovány na základě jejich technických cílů.[23] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72; opravené znění Úř. věst. L 2, 7.1.2003, s. 39.[24] Rozlišené položky.[25] Výdaje 08.07.01 10 – Spolupráce – Doprava (vč. Letectví) „Provozní výdaje na výzkumné činnosti společného podniku Čisté nebe“.[26] Výdaje 08.01.04 60 – „Podpůrné výdaje na provozní náklady společného podniku Čisté nebe“.[27] Výdaje v rámci kapitoly 08.07.01 jiné než články 08.07.01 01 nebo 08.01.04 60.[28] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[29] V případě potřeby lze přidat další sloupce, tj. překročí-li doba trvání 6 let.[30] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[31] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[32] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[33] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[34] Služební cesty personálu Komise přiděleného k projektu budou záležet na umístění sídla společného podniku. Zde se předpokládá, že sídlo bude v Bruselu a že v tomto sídle se budou konat zasedání výkonné rady.Pro výpočet nákladů na služební cesty se předpokládají průměrné náklady ve výši 1 300 EUR. Předpokládaný počet zasedání: 2 úředníci 4krát ročně (účast na schůzkách řídicího výboru ITD); 2 další služební cesty.[35] Upřesněte typ výboru a skupinu, k níž patří.[36] Předpokládá se jedno předběžné hodnocení a jedno závěrečné hodnocení, zadané útvary Komise.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 11.6.2018
 COM(2018) 479 final
 2018/0257(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o změně protokolů č. 1 a č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Za bezmála půlstoletí vybudovaly Evropská unie a Maroko obohacující a mnohostranné partnerství, jehož potvrzením je zejména Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé
 1
 (dále jen „dohoda o přidružení mezi EU a Marokem“ nebo „dohoda o přidružení), jež vstoupila v platnost v roce 2000. Do dohody o přidružení byla Dohodou ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím
 2
 (dále jen „liberalizační dohoda“), která vstoupila v platnost v roce 2012, zavedena liberalizační opatření pro zemědělské produkty, zpracované zemědělské produkty, ryby a produkty rybolovu.
 Rovněž díky tomuto privilegovanému partnerství získalo Maroko v roce 2008 „rozšířený status“, který potvrzuje pevnost bilaterálních vazeb, jakož i odhodlání a závazky obou stran rozvíjet společné iniciativy týkající se například řádné správy věcí veřejných a politických a sociálně-ekonomických reforem.
 Zároveň Unie opakovaně potvrdila význam, který přikládá urovnání sporu v Západní Sahaře. Unie neuznala svrchovanost Maroka nad Západní Saharou, ale plně podporuje úsilí generálního tajemníka OSN a jeho osobního vyslance pomoci stranám najít spravedlivé, trvalé a vzájemně přijatelné politické řešení, které by zahrnovalo sebeurčení lidu Západní Sahary v rámci dohod, jež budou v souladu se zásadami a cíli Charty Organizace spojených národů, jak jsou uvedeny v rezolucích Rady bezpečnosti OSN, zejména v rezolucích č. 2152 (2014) a č. 2218 (2015).
 V rozsudku ze dne 21. prosince 2016 ve věci C-104/16 P
 3
 Soudní dvůr Evropské unie rozhodl, že dohody o přidružení a o liberalizaci uzavřené mezi Unií a Marokem se nevztahují na Západní Saharu.
 Od vydání rozsudku Soudního dvora již není možné fakticky uplatňovat obchodní preference uznané dohodou o přidružení a jejími protokoly na produkty pocházející ze Západní Sahary, která je nesamosprávným územím, pokud nebudou změněny protokoly č. 1 (přístup marockých zemědělských produktů, zpracovaných zemědělských produktů, ryb a produktů rybolovu na trh Unie) a č. 4 (o pravidlech původu) tak, aby se s produkty pocházejícími ze Západní Sahary nakládalo stejně jako s produkty z Maroka.
 Dne 29. května 2017 zmocnila Rada Komisi, aby zahájila jednání s cílem zajistit právní základ pro udělení preferencí produktům pocházejícím ze Západní Sahary, a přijala směrnice pro vyjednávání. Proběhla dvě kola jednání. První ve dnech 15. a 16. června 2017, druhé 18. července 2017. Návrh dohody parafovali hlavní vyjednavači dne 31. ledna 2018.
 Aby byly dodrženy požadavky uvedené v rozsudku Soudního dvora ze dne 21. prosince 2016, zavádí tento návrh změny v protokolu č. 4 a v protokolu č. 1 dohody o přidružení mezi EU a Marokem a poskytuje právní základ pro přiznání preferencí produktům pocházejícím ze Západní Sahary.
 Vzhledem k tomu, že cílem tohoto návrhu je zabránit narušení obchodu se Západní Saharou udržením


text:
jejího přístupu na trh Unie na stabilní úrovni, nebyla udělena žádná nová preference. Návrh má zejména usnadnit hospodářský rozvoj Západní Sahary, tím že vývozu jejích produktů do Evropské unie přiznává stejné zacházení jako vývozu produktů pocházejících z Maroka. Tato opatření zabrání tomu, aby se Západní Sahara ve srovnání se sousedními zeměmi, kterým byly z různých důvodů (dohody o přidružení nebo v rámci systému všeobecných celních preferencí) uděleny celní preference, ocitla v konkurenčně nevýhodné situaci, a přicházela tak o investiční příležitosti.
 Konečně je třeba zdůraznit, že rozsudek Soudního dvora Evropské unie ze dne 27. února 2018 ve věci C-266/16 se týká dohody o partnerství mezi Unií a Marokem v odvětví rybolovu, což je samostatná problematika projednávaná nezávisle na otázce přístupu na trh, o níž se jedná v dohodě o přidružení, a tudíž i nezávisle na tomto návrhu.
 Rozumí se, že do vyřešení sporu v rámci OSN a v souladu s příslušnými rezolucemi Rady bezpečnosti OSN bude jakákoli dohoda pouze prozatímní. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v dohodě je uvedeno, že se uzavírá, aniž by tím bylo dotčeno stanovisko Evropská unie ohledně statusu Západní Sahary a Maroka k tomuto regionu.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Tento návrh je v souladu se současnou obchodní politikou. Je třeba poznamenat, že na produkty ze Západní Sahary s osvědčením o původu z Maroka celní orgány fakticky uplatňovaly celní preference až do vydání rozsudku Soudního dvora ve věci C-104/16 P dne 21. prosince 2016. Maroku ani Západní Sahaře nebude přiznána žádná nová obchodní preference nad rámec preferencí, kterých fakticky využívaly do 21. prosince 2016, jelikož cílem je pouze rozšířit zeměpisnou oblast, kde budou preference uplatňovány, nikoli změnit jejich objem či produkty, na něž se vztahují.
 Návrh je v souladu s obecnými cíli evropské politiky sousedství, neboť přispívá ke zlepšení obchodních a hospodářských vztahů v jižním sousedství v duchu úzké spolupráce. Návrh je také v souladu s celkovou politikou Unie vůči Maroku, jejímž cílem je posílit privilegované partnerství s touto zemí, aniž by předjímal výsledek jednání Organizace spojených národů o Západní Sahaře.
 Situace, kdy obchodní preference mohou mít širší působnost než jen pro území smluvních stran, není bezprecedentní, jelikož součástí dohody o přidružení mezi EU a Marokem jsou dvě společné deklarace, kde je uvedeno, že produkty pocházející z Republiky San Marino a z Andorry „jsou Marokem považovány za produkty pocházející ze Společenství ve smyslu této dohody“.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Celní preference udělené protokolem č. 1 a č. 4 Maroku mohou být za určitých podmínek rozšířeny na produkty ze Západní Sahary za předpokladu, že existuje odpovídající právní základ. Předmětem přiloženého návrhu dohody je právě vytvoření právního základu. Změna příslušných protokolů dohody o přidružení rovněž umožňuje založit udělení celních preferencí Unie na posouzení přínosu pro místní obyvatelstvo a dodržování lidských práv.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Právním základem pro uzavření dohody je článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem i) a čl. 218 odst. 8 prvním pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), neboť se jedná


text:
o otázku společné obchodní politiky.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Společná obchodní politika je ve výlučné pravomoci Unie (čl. 3 odst. 1 SFEU) a v souladu s čl. 5 odst. 3 SFEU se zásada subsidiarity v oblastech spadajících do výlučné pravomoci neuplatňuje.
 •Proporcionalita
 Návrh je přiměřenou odpovědí na projednávanou otázku. Míra přístupu na trh Unie pro produkty pocházející ze Západní Sahary, která existovala před rozhodnutím Soudu dne 21. prosince 2016, se dohodou nezmění. Pravidla původu jsou stanovena v protokolu č. 4 dohody o přidružení; změnami v protokolu se sleduje dosažení stanoveného cíle a snaha reagovat v přiměřené lhůtě na stávající nejistou obchodní situaci, v níž se nacházejí produkty ze Západní Sahary vyvážené do Unie, aniž by tím byla dotčena jednání o Západní Sahaře vedená Organizací spojených národů a bez toho, že by se tím předjímal konečný výsledek sporu.
 Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody formou výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o změně protokolů č. 1 a č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, tudíž nepřesahuje rámec toho, co je nezbytné nebo vhodné pro dosažení stanovených cílů.
 •Volba nástroje
 Příslušné protokoly lze měnit pouze dohodou mezi stranami. To se rovněž týká požadované spolupráce mezi orgány nutné pro zavedení obchodních preferencí.
 Dohoda bude mít formu výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím. Dohoda mezi Evropskou unií a Marockým královstvím je jediným nástrojem, který umožňuje zajistit, aby mohly produkty pocházející ze Západní Sahary využívat preferenčního původu, protože jedině marocké orgány jsou schopné zajistit dodržování pravidel nezbytných pro udělení těchto preferencí.
 Návrh dohody obsahuje možnost prozatímního používání dohody před jejím uzavřením. Nepovažuje se nicméně za nutné takové prozatímní používání navrhnout.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Posouzení dopadů
 Na základě žádosti Rady posoudila Komise možný dopad dohody na udržitelný rozvoj, a to zejména z hlediska výhod a nevýhod plynoucích z udělení celních preferenci na produkty ze Západní Sahary pro její obyvatelstvo.
 Útvary Komise čelily různým metodologickým obtížím. Zaprvé a obecně vzato, jsou statistické informace o Západní Sahaře neúplné a nesourodé. Další obtíž souvisí s postupem, který se uplatňoval až do vydání rozsudku Soudního dvora Evropské unie dne 21. prosince 2016. Vzhledem k tomu, že se na zboží dovážené do Unie ze Západní Sahary fakticky uplatňovaly stejné celní preference jako na zboží pocházející z Maroka, není obvykle možné odlišit dovoz z Maroka od dovozu ze Západní Sahary. Navíc samotný pojem „dotčené obyvatelstvo“ může být vykládán různě, nebo dokonce zcela odlišně
 4
 . Může jednak odkazovat na obyvatelstvo obývající příslušné území, což je marocký výklad, který nerozlišuje mezi obyvateli na základě jejich příslušnosti k určitému etniku nebo komunitě. Nebo může odkazovat na obyvatelstvo určené svou etnickou/komunitní příslušností (Sahrawiové); v tomto případě mohou mezi dotčené obyvatelstvo přinejmenším částečně patřit také osoby žijící mimo Západní Saharu (uprchlíci), přičemž někteří dnešní obyvatelé, kteří se zde usadili teprve nedávno, by mezi ně naopak patřit nemuseli. Tento výklad uplatňuje zejména Fronta Polisario.
 Lid Západní Sahary má


text:
sice právo na sebeurčení, ale není na Evropské unii, aby provedla sčítání lidu, a dokumenty OSN, které se týkají ekonomických aktivit na nesamosprávných územích, se ve věci sociálních a ekonomických přínosů rovněž vztahují na obyvatele těchto území
 5
 . S ohledem na tyto rozdíly a skutečnost, že je obtížné posuzovat dopad na lid, který zatím nebyl pevně vymezen, a rovněž vzhledem ke skutečnosti, že celní preference se rozšiřují na produkty pocházející z určitého území, a tudíž i výhody budou logicky vázány hlavně na toto území, bylo posouzení zaměřeno na přínos pro obyvatelstvo Západní Sahary.
 Kritéria pro posouzení vycházejí z relevantních prvků obsažených v článku 73 Charty Organizace spojených národů, kde se uvádí, že ti, kdo „přejímají odpovědnost za správu území, jejichž lid ještě nedosáhl v plné míře samosprávy, uznávají zásadu, že zájmy obyvatel těchto zemí jsou nejpřednější“, a že „přijímají za svou svatou povinnost závazek co nejvíce podporovat jejich blahobyt“.
 Předmětem posouzení jsou tedy obchodní toky ze Západní Sahary, zejména produkty rybolovu, zemědělské produkty a fosfáty, jakož i dopad na přírodní zdroje, zaměstnanost a lidská práva. Posouzení vychází jak z analýzy stávajících údajů, tak z prognózy vývoje. Vzhledem ke zvláštní situaci Západní Sahary a s přihlédnutím k tomu, že pro Unii jako třetí stranu je obtížné provádět šetření na jejím území, se Komise snažila získat objektivní a spolehlivé údaje zejména komunikací s Marokem, občanskou společností a Frontou Polisario a využitím veřejně dostupných informací. Rovněž zohlednila veškeré ostatní dostupné informace. V některých případech jsou však informace i nadále neprůkazné a omezené.
 Konzultace se zúčastněnými stranami
 Útvary Evropské komise a Evropská služba pro vnější činnost provedly rozsáhlou konzultaci s obyvatelstvem Západní Sahary.
 Tato konzultace ukázala většinově pozitivní názor ohledně změny liberalizační dohody za účelem rozšíření celních preferencí na produkty ze Západní Sahary. Většina oslovených zmiňovala kladný dopad na obyvatelstvo jako celek, a zejména pak zdůraznila rozhodující pákový efekt, který by takové obchodní preference měly v oblasti soukromých investic. Uvedli, že privilegovaný přístup na evropské trhy by zlepšil podnikatelské prostředí a příliv přímých evropských investic, což by posílilo nový model participativního a udržitelného rozvoje Západní Sahary. Naproti tomu přetrvávající právní nejistota, jež komplikuje obchodní toky se Západní Saharou, by podle tohoto většinového názoru mohla významně ohrozit sociální a hospodářský rozvoj, čemuž ostatně již nasvědčuje zpomalení obchodních vztahů mezi Západní Saharou a některými členskými státy nebo zpomalení patrná v některých odvětvích. Oslovení jsou toho názoru, že omezení přístupu Západní Sahary na zahraniční trhy a k zahraničním investicím by jen brzdilo rozvoj místních hospodářských aktivit a mohlo by ohrozit některé aspekty sociálně-ekonomického a politického vývoje v době, kdy se zdá, že by Západní Sahara měla konečně nastoupit cestu rozvoje.
 Do konzultace byla zahrnuta i Fronta Polisario, která stejně jako některé nevládní organizace vyjádřila negativní stanovisko. K tomu je nevedly ani tak obavy, že by plánované celní preference mohly mít na obyvatelstvo Západní Sahary nějaký konkrétní negativní dopad, jako spíše znepokojení, že jejich udělení podpoří udržení současného stavu v Západní Sahaře, kterou podle nich Maroko okupuje.
 Z posouzení vyplývá, že přiznání celních preferencí zakotvených v dohodě


text:
o přidružení mezi EU a Marokem má na hospodářství Západní Sahary pozitivní vliv, přičemž v budoucnosti by měl být tento účinek zachován či případně posílen. Obavy z toho, že rozšíření celních preferencí by znamenalo uznání současného stavu, nejsou podložené, neboť žádné ustanovení dohody o přidružení neimplikuje uznání svrchovanosti Maroka nad Západní Saharou.
 Lidská práva
 V oblasti lidských práv je situace v Západní Sahaře obecně srovnatelná s lidskoprávní situací v Maroku. Mechanismy i zákony na jejich ochranu jsou stejné. Západní Sahara má však v souvislosti s politickým sporem určitá specifika, která se týkají zejména svobody projevu, shromažďování a sdružování. Jakékoli „zásahy do územní celistvosti“, tedy i podpora snah Fronty Polisario o nezávislost, jsou pod hrozbou pokuty nebo dokonce trestu odnětí svobody zakázány.
 Obecně lze uvažovat o očekávaném dopadu, který může mít rozšíření celních preferencí na produkty ze Západní Sahary na situaci lidských práv na tomto území, obdobně jako v případě dopadu dohody o přidružení mezi EU a Marokem na lidskoprávní situaci v Maroku. Jelikož dohoda v různých oblastech podporuje sbližování právních předpisů s normami Evropské unie, je vidět její nepřímý pozitivní účinek, zejména v oblasti pracovních podmínek (například opatření pro bezpečnost práce), pracovněprávních předpisů (například ochrana dětí), fytosanitárních opatření nebo ochrany spotřebitele.
 Hospodářský a obchodní dopad
 K jednotlivým hospodářským odvětvím je možné učinit následující závěry.
 Západní Sahara má zemědělskou produkci zaměřenou hlavně na rané plodiny (rajčata, melouny), pro něž existuje v Evropské unii trh. Tato produkce se odhaduje na 64 000 tun a představuje 14 000 přímých pracovních míst. Její dovozní hodnota činí zhruba 65 milionů EUR. Při neexistenci celních preferencí by na tento vývoz připadlo clo ve výši 6,6 milionu EUR.
 Pokud by Západní Sahara v rámci momentálně zvažovaných projektů svou produkci a vývozy do Evropské unie rozšířila, mohl by do budoucna tento hospodářský přínos vzrůst. To by mělo dopad i na počet pracovních míst, jejichž počet by se mohl podle některých prognóz až zpětinásobit. Pokud jde o tvrzení, že rozvoj zemědělských aktivit podpořený dohodou ovlivní využívání přírodních zdrojů, a to zejména vody, pak marocké odhady ohledně spotřeby spodní vody, které sice někteří zpochybňují, uvádějí jen mírný dopad na neobnovitelné vodní zásoby. Rovněž jsou přijímána opatření na snížení využívání spodních vod (lokální zavlažování, odsolování mořské vody). Celkově vzato se zdá, že jednak v současné době existuje jen málo spolehlivých alternativních možností, které by umožňovaly hospodářský rozvoj dotčeného území, jednak jsou nevýhody spojené s čerpáním vodních zdrojů kompenzovány pozitivním hospodářským dopadem na Západní Saharu.
 Co se týká odvětví produktů rybolovu, má Západní Sahara významný zpracovatelský průmysl se 141 podniky, které mají povolení vyvážet do Evropské unie. Vývoz produktů rybolovu z tohoto území činil v roce 2015 a 2016 100 až 200 milionů EUR. Na vývozu těchto produktů do Evropské unie záviselo přímo či nepřímo asi 45 000 pracovních míst. Rozšíření celních preferencí na tento dovoz by mělo výrazný dopad na hospodářství daného území, a tudíž i na zaměstnanost. Bylo by rovněž v souladu s postojem Evropské unie, která se podílí na rozvoji Západní Sahary svou finanční podporou konkurenceschopnosti tohoto odvětví, zaměstnanosti


text:
a kvality života rybářů, jakož i udržitelného využívání přírodních zdrojů. Naproti tomu zamítnutí udělení celních preferencí by ohrozilo jak vývoz, tak zaměstnanost, a podpořilo by přesun zpracovatelských aktivit do jiných lokalit, pravděpodobně do Maroka. Zamítnutí by rovněž bylo v rozporu s cíli Evropské unie, která chce rozvoj tohoto odvětví v Západní Sahaře podporovat.
 Evropští dovozci produktů rybolovu ze Západní Sahary uvedli, že pokud by nebyla přiznána žádná celní preference, byl by nákup těchto produktů vzhledem k vysokému společnému vnějšímu clu (bez preferenčního režimu – nepreferenční celní sazby) daleko méně výhodný.
 Konečně, pokud jde o odvětví fosfátů, to vzhledem k současnému stavu není bezprostředně a přímo ovlivněno vyloučením Západní Sahary z dohody o přidružení. Existují pro to tři hlavní důvody: 1. na některé produkty (surové fosfáty) se vztahuje nulové clo (doložka nejvyšších výhod), 2. neexistuje produkce fosfátů, pro které by v Unii existoval trh, 3. skutečnost, že některé fosfáty produkované v Západní Sahaře jsou zpracovávány v Maroku (nebo v jakékoli jiné zemi, s níž má Evropská unie uzavřenou preferenční dohodu), by byla postačující k tomu, aby byl těmto produktům přiznán preferenční marocký původ, takže výhody plynoucí z celních preferencí udělených pro tyto zpracované produkty nezávisí na původu nerostů.
 Zároveň se však ukazuje, že udělení preferencí produktům pocházejícím ze Západní Sahary by mělo dopad na rozvoj produkce některých fosfátů v budoucnosti. Pokud by na vývoz těchto fosfátových produktů do Unie nebylo uděleno preferenční zacházení, ohrozilo by to ohlášené rozsáhlé investice (více než 2 miliardy dolarů) do výroby produktů z fosfátu v Západní Sahaře (zejména kyseliny fosforečné a hnojiv). Tyto investice by při neexistenci preferencí bylo zajímavější směřovat spíš než do Západní Sahary do míst, kde je možné preference na produkci získat (například do Maroka). Přerušení investic v Západní Sahaře by pak mělo dopad na výrobní kapacitu, rozmanitost produktů, a tudíž i na zaměstnanost v odvětví fosfátů v tomto regionu.
 V obecné rovině by tak mělo mít přiznání celních preferencí výrazný dopad na hospodářský rozvoj tohoto území. Aby bylo možné tento dopad monitorovat, je v dohodě výslovně zakotven odpovídající rámec a postup, který stranám umožní na základě pravidelné výměny informací posuzovat dopady dohody během jejího provádění.
 I přes obtíže spojené se získáváním vždy přesných údajů je možné z této studie vyvodit, že Západní Sahara má hospodářské aktivity a produkci, kterým by velice prospělo, kdyby mohly využívat stejných celních preferencí, jaké jsou udělené Marockému království. Některé produkce využívaly těchto preferencí fakticky až do 21. prosince 2016, což umožnilo rozvíjet v Západní Sahaře hospodářské aktivity a pracovní příležitosti: jedná se zejména o odvětví produktů rybolovu a některých zemědělských produktů. Rozšířením celních preferencí na tyto produkty by bylo možné zajistit pokračování jejich vývozu.
 Má-li dojít k potřebné diverzifikaci hospodářského potenciálu Západní Sahary, je potřeba podpořit zahraniční investice, jejich předpokladem je zejména zvýšení právní jistoty, a tudíž vyjasnění celních podmínek použitelných na současný a budoucí vývoz ze Západní Sahary do Unie. Rozšíření výhod z celních preferencí na produkty ze Západní Sahary může přispět k vytvoření bezpečnějšího investičního prostředí a vzhledem k nevyužitému hospodářskému potenciálu tohoto území a


text:
k nízké současné úrovni jeho přímých zahraničních investic může přispět k jeho rychlému a výraznému rozvoji, který příznivě ovlivní i zaměstnanost.
 Neudělení celních preferencí by naopak vývozy ze Západní Sahary výrazně ohrozilo, což se týká hlavně produktů rybolovu a zemědělských produktů, a je pravděpodobné, že již tak omezené produkce by ještě poklesly, což by znamenalo vznik další překážky pro rozvoj tohoto území. Pokud by nedošlo k rozšíření celních preferencí na produkty ze Západní Sahary, uplatnily by se na ně unijní cla v režimu doložky nejvyšších výhod, a produkty by tak neměly privilegovaný přístup na trh Evropské unie. To by sice mělo jen velmi omezený dopad na vývoz průmyslových produktů (fosfátů), zato vývoz produktů rybolovu a zemědělských výrobků do Unie by to ovlivnilo velmi negativně.
 V obecnější rovině lze říct, že přiznání celních preferencí by mělo stimulovat investice do příslušných odvětví, a výrazně tak ovlivnit hospodářský rozvoj Západní Sahary. Jedná se například o některé fosfáty (zejména kyselinu fosforečnou a hnojiva), u nichž se s investicemi již počítá, zemědělství, kde rovněž existují rozvojové projekty, a rybolov. Pokud by však k přiznání celních preferencí nedošlo, mohlo by to znamenat překážky pro investice, rozvoj, diverzifikaci hospodářských aktivit a zaměstnanost.
 Z mezinárodního práva a zejména článku 36 Vídeňské úmluvy vyplývá, že přiznání celních preferencí představuje samo o sobě pro území Západní Sahary jen dodatečné clo bez povinnosti protiplnění, proto lze předpokládat, že je pro ně přínosné. Uváděné potenciální negativní účinky jsou čistě nepřímé účinky v případě využívání vodních zdrojů nebo s dopadem na zaměstnanost. V oblasti lidských práv není možné celním preferencím připisovat žádný negativní účinek.
 • Účelnost právních předpisů a zjednodušení
 Návrh nesouvisí s programem REFIT.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Co se týká celních příjmů Unie, nemělo by dojít k žádnému významnému dopadu na rozpočet. V tomto ohledu je třeba připomenout, že až do 21. prosince 2016 byly produkty pocházející ze Západní Sahary při vstupu do Unie fakticky osvobozeny od cla.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Aby bylo možné monitorovat dopady dohody na příslušné obyvatelstvo a na využívání přírodních zdrojů na příslušném území, je v dohodě výslovně zakotven odpovídající rámec a postup, který stranám umožní na základě pravidelné výměny informací vyhodnocovat dopady dohody během jejího provádění. Evropská unie a Maroko se dohodly na vzájemné výměně informací, která proběhne nejméně jednou ročně v rámci Výboru pro přidružení, zřízeného dohodou o přidružení mezi EU a Marokem. Konkrétní podmínky vyhodnocování budou stanoveny později, aby je mohl schválit Výbor pro přidružení.
 Občanská společnost bude o provádění dohody informována prostřednictvím útvarů Komise a Evropské služby pro vnější činnost.
 2018/0257 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o změně protokolů č. 1 a č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem


text:
i) této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé
 6
 (dále jen „dohoda o přidružení“) vstoupila v planost dne 1. března 2000.
 (2)Od vstupu v platnost dohody o přidružení posilovala Unie průběžně bilaterální vztahy s Marokem a přiznala mu rozšířený status.
 (3)Zároveň neuznala svrchovanost Maroka nad Západní Saharou a neustále připomínala, že jí záleží na vyřešení konfliktu v Západní Sahaře, nesamosprávném území, které je v současné době z velké části pod správou Maroka. Plně podporuje úsilí generálního tajemníka OSN a jeho osobního vyslance pomoci stranám najít spravedlivé, trvalé a vzájemně přijatelné politické řešení, které umožní sebeurčení lidu Západní Sahary v rámci ujednání, jež budou v souladu se zásadami a cíli Charty Organizace spojených národů, jak jsou uvedeny v rezolucích Rady bezpečnosti OSN, zejména v rezolucích č. 2152 (2014) a č. 2218 (2015).
 (4)Od vstupu v platnost dohody o přidružení byly produkty pocházející ze Západní Sahary s osvědčením o původu z Maroka dováženy do Unie s celními preferencemi zakotvenými v relevantních ustanoveních této dohody.
 (5)V rozsudku ve věci C-104/16 P
 7
 však Soudní dvůr Evropské unie uvedl, že dohoda o přidružení se vztahuje pouze na území Marockého království, a nikoli Západní Sahary, která je nesamosprávným územím.
 (6)Je důležité zajistit, aby nedošlo k narušení obchodních toků, které se rozvinuly v průběhu let, a zároveň poskytnout odpovídající záruky pro ochranu lidských práv a zajištění udržitelného rozvoje na příslušných územích. Rada tedy dne 29. května 2017 pověřila Komisi zahájením jednání s Marockým královstvím s cílem ustanovit právní základ pro přiznání celních preferencí zakotvených v dohodě o přidružení produktům pocházejícím ze Západní Sahary. Vzhledem k tomu, že jedině marocké orgány jsou schopné zajistit dodržování pravidel nezbytných pro udělení těchto preferencí, představuje dohoda mezi Evropskou unií a Marockým královstvím jediný nástroj, jak zajistit, aby mohl dovoz produktů pocházejících ze Západní Sahary využívat statusu preferenčního původu.
 (7)Komise posoudila možný dopad dohody na udržitelný rozvoj, a to zejména z hlediska přínosů a nevýhod plynoucích z celních preferencí udělených na produkty ze Západní Sahary pro příslušné obyvatelstvo, a též dopad na využívání přírodních zdrojů na příslušných územích. Dopady celních výhod na zaměstnanost, lidská práva a využívání přírodních zdrojů jsou však nepřímé povahy, a tudíž velmi obtížně měřitelné. V tomto ohledu rovněž není snadné získat objektivní informace.
 (8)Z provedeného posouzení nicméně vyplývá, že celkové výhody pro hospodářství Západní Sahary plynoucí z přiznání celních preferencí ustanovených v dohodě o přidružení produktům pocházejícím ze Západní Sahary, a zejména silný pákový efekt pro hospodářský růst, a tudíž i sociální rozvoj, převažují nad nevýhodami zmiňovanými během konzultací, jako je extenzivní využívání přírodních zdrojů a zejména zásob podzemních vod, pro něž již byla přijata opatření.
 (9)Rozšíření celních preferencí na produkty pocházející ze Západní Sahary tak bude mít globálně pozitivní dopad na příslušné obyvatelstvo a mělo by umožnit udržet tento účinek i do budoucnosti, popřípadě ho ještě zvýšit. Z posouzení vyplývá, že rozšíření výhod celních preferencí na produkty ze Západní Sahary může


text:
posílit jistotu investičního prostředí a napomoci rychlému a silnému rozvoji s příznivým dopadem na místní zaměstnanost. Skutečnost, že v Západní Sahaře existují hospodářské aktivity a produkce, kterým by velice prospělo udělení celních preferencí podle smlouvy o přidružení, ukazuje, že jejich neudělení by významně ohrozilo vývoz ze Západní Sahary, zejména vývoz produktů rybolovu a zemědělských produktů. Přiznání celních preferencí by mělo podpořit příliv investic, a pozitivně tak ovlivnit hospodářský rozvoj Západní Sahary.
 (10)Komise ve spolupráci s Evropskou službou pro vnější činnost rovněž zajistila, aby bylo vhodným způsobem zapojeno i obyvatelstvo, jehož se tato dohoda dotýká, a uspořádala konzultace, jichž se zúčastnilo široké spektrum subjektů a činitelů sociálně-ekonomické a politické sféry z řad obyvatelstva Západní Sahary. Ti se většinově vyslovili pro rozšíření celních preferencí podle dohody o přidružení i na Západní Saharu. Ti, kdo rozšíření odmítli, neidentifikovali žádný konkrétní negativní dopad na místní obyvatelstvo, ale soudili zejména, že by tato dohoda stvrdila postavení Maroka na území Západní Sahary. Žádné ustanovení této dohody však neumožňuje tvrdit, že by uznávala svrchovanost Maroka nad Západní Saharou. Unie bude i nadále vyvíjet zvýšené úsilí na podporu procesu mírového řešení konfliktu, který byl započat pod záštitou OSN.
 (11)V souladu s rozhodnutím [XXX] Rady ze dne [...]
 8
 Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o změně protokolů č. 1 a č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, byla podepsána dne [...] s výhradou jejího pozdějšího uzavření.
 (12)Dohoda přispívá k plnění cílů sledovaných Unií v rámci článku 21 Smlouvy o Evropské unii.
 (13)Dohoda by měla být schválena jménem Evropské unie,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Dohoda formou výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o změně protokolů č. 1 a č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé se schvaluje jménem Unie.
 Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou učinit jménem Unie v souladu s dohodou oznámení vyjadřující souhlas Evropské unie s tím, aby byla dohodou vázána.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost [...] prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 70, 18.3.2000, s. 2.
 (2)
 Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o vzájemných liberalizačních opatřeních pro zemědělské produkty, zpracované zemědělské produkty, ryby a produkty rybolovu, o nahrazení jejích protokolů č. 1, 2 a 3 včetně příloh a o změně dohody o přidružení (Úř. věst. L 241, 7.9. 2012, s. 2).
 (3)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. prosince 2016, Rada v. Fronta Polisario, C-104/16 P, ECLI:EU:C:2016:973.
 (4)
 Je třeba připomenout, že například francouzská verze směrnice pro vyjednávání používá termín „populations“, zatímco anglická používá výraz „people“, což ukazuje, že již v dokumentech OSN se používá nejednotná terminologie. Také například ve stanovisku Mezinárodního soudního dvora ze dne 16. října 1975 je v závěrech použit ve francouzské verzi termín


text:
„populations“, ale v anglické verzi termín „people“.
 (5)
 Rezoluce přijatá Valným shromážděním dne 7. prosince 2017 o hospodářských a jiných aktivitách poškozujících zájmy obyvatel nesamosprávných území (dokument A/RES/72/92 z 14. prosince 2017).
 (6)
 Úř. věst. L 70, 18.3.2000, s. 2.
 (7)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. prosince 2016, Rada v. Fronta Polisario, C-104/16 P, ECLI:EU:C:2016:973.
 (8)
 Rozhodnutí [...] Rady ze dne [...] o podpisu jménem Evropské unie Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o změně protokolů č. 1 a č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé (Úř. věst. [...], [...], s. [...])
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne11.6.2018
 COM(2018) 479 final
 PŘÍLOHA
 k
 návrhu rozhodnutí Rady
 o podpisu jménem Evropské unie Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o změně protokolů č. 1 a č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé
 PŘÍLOHA
 Návrh Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o změně protokolů č. 1 a č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé
 A. Dopis Unie
 Vážená paní, vážený pane,
 mám tu čest odvolat se na jednání, jež se uskutečnila v rámci Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé („dohoda o přidružení“), o změně některých protokolů k této dohodě.
 V návaznosti na jednání se Evropská unie a Marocké království dohodly takto:
 Tato dohoda se uzavírá, aniž by tím bylo dotčeno stanovisko Evropské unie ohledně statusu Západní Sahary a postoj Marockého království k tomuto regionu.
 Obě strany znovu potvrzují svoji podporu procesu OSN a podporují úsilí generálního tajemníka o nalezení konečného politického řešení v souladu se zásadami a cíli Charty Organizace spojených národů a na základě rezolucí Rady bezpečnosti.
 Evropská unie a Marocké království se dohodly začlenit níže uvedené společné prohlášení za protokol č. 4 k dohodě o přidružení.
 „Společné prohlášení o provádění protokolů č. 1 a č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé („dohoda o přidružení“)
 1.
 Produkty pocházející ze Západní Sahary, které podléhají kontrole marockých celních orgánů, využívají stejných obchodních preferencí, jaké Evropská unie udělila na produkty, na něž se vztahuje dohoda o přidružení.
 2.
 Protokol č. 4 se použije obdobně pro stanovení statusu původu produktů uvedených v odstavci 1, včetně důkazů o původu
 1
 .
 3.
 Zajištěním uplatňování protokolu č. 4 na tyto produkty jsou pověřeny celní orgány členských států Evropské unie a Maroka.“
 Evropská unie a Marocké království znovu potvrzují svůj závazek uplatňovat protokoly v souladu s ustanoveními dohody o přidružení týkajícími se dodržování základních svobod a lidských práv.
 Začlenění tohoto společného prohlášení vychází z dlouhodobého privilegovaného partnerství mezi Evropskou unií a Marockým královstvím, které bylo


text:
stvrzeno zejména udělením rozšířeného statusu Maroku, jakož i ze společného cíle obou stran toto partnerství prohloubit a rozšířit.
 V tomto duchu partnerství a s cílem umožnit stranám posoudit dopad této dohody zvláště na udržitelný rozvoj, zejména pokud jde o výhody pro dotčené obyvatelstvo a využívání přírodních zdrojů na příslušných územích, se Evropská unie a Maroko dohodly na vzájemné výměně informací v rámci Výboru pro přidružení, která proběhne nejméně jednou ročně.
 Specifické postupy pro posuzování budou stanoveny později, aby je mohl schválit Výbor pro přidružení nejpozději dva měsíce poté, co tato výměna dopisů vstoupí v platnost.
 Od data podpisu schváleného Radou Evropské unie je možné tuto výměnu dopisů prozatímně uplatňovat, a to vyjádřením vzájemného souhlasu výměnou oznámení mezi stranami.
 Tato dohoda ve formě výměny dopisů vstupuje v platnost dnem poté, co obě strany oznámí, že byly dokončeny vnitřní postupy nutné pro její přijetí.
 Byl bych Vám vděčen, kdybyste mi mohl potvrdit souhlas Vaší vlády s výše uvedeným.
 S úctou
 Za Radu Evropské unie
 B. Dopis Marockého království
 Vážená paní, vážený pane,
 mám tu čest potvrdit přijetí Vašeho dopisu z dnešního dne tohoto znění:
 „Vážená paní, vážený pane,
 mám tu čest odvolat se na jednání, jež se uskutečnila v rámci Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé („dohoda o přidružení“), o změně některých protokolů k této dohodě.
 V návaznosti na jednání se Evropská unie a Marocké království dohodly takto:
 Tato dohoda se uzavírá, aniž by tím bylo dotčeno stanovisko Evropské unie ohledně statusu Západní Sahary a postoj Marockého království k tomuto regionu.
 Obě strany znovu potvrzují svoji podporu procesu OSN a podporují úsilí generálního tajemníka o nalezení konečného politického řešení v souladu se zásadami a cíli Charty Organizace spojených národů a na základě rezolucí Rady bezpečnosti.
 Evropská unie a Marocké království se dohodly začlenit zde níže uvedené společné prohlášení za protokol č. 4 k dohodě o přidružení.
 „Společné prohlášení o provádění protokolů č. 1 a č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé („dohoda o přidružení“)
 1.
 Produkty pocházející ze Západní Sahary, které podléhají kontrole marockých celních orgánů, využívají stejných obchodních preferencí, jaké Evropská unie udělila na produkty, na něž se vztahuje dohoda o přidružení.
 2.
 Protokol č. 4 se použije obdobně pro stanovení statusu původu produktů uvedených v odstavci 1, včetně důkazů o původu
 2
 .
 3.
 Zajištěním uplatňování protokolu č. 4 na tyto produkty jsou pověřeny celní orgány členských států Evropské unie a Maroka.“
 Evropská unie a Marocké království znovu potvrzují svůj závazek uplatňovat protokoly v souladu s ustanoveními dohody o přidružení týkajícími se dodržování základních svobod a lidských práv.
 Začlenění tohoto společného prohlášení vychází z dlouhodobého privilegovaného partnerství mezi Evropskou unií a Marockým královstvím, které bylo stvrzeno zejména udělením rozšířeného statusu Maroku, jakož i ze společného cíle obou stran toto partnerství prohloubit a rozšířit.
 V tomto duchu partnerství a s cílem umožnit stranám posoudit dopad této dohody zvláště na udržitelný rozvoj,


text:
zejména pokud jde o výhody pro dotčené obyvatelstvo a využívání přírodních zdrojů na příslušných územích, se Evropská unie a Maroko dohodly na vzájemné výměně informací v rámci Výboru pro přidružení, která proběhne nejméně jednou ročně.
 Specifické postupy pro posuzování budou stanoveny později, aby je mohl schválit Výbor pro přidružení nejpozději dva měsíce poté, co tato výměna dopisů vstoupí v platnost.
 Od data podpisu schváleného Radou Evropské unie je možné tuto výměnu dopisů prozatímně uplatňovat, a to vyjádřením vzájemného souhlasu výměnou oznámení mezi stranami.
 Tato dohoda ve formě výměny dopisů vstupuje v platnost dnem poté, co obě strany oznámí, že byly dokončeny vnitřní postupy nutné pro její přijetí.
 Byl bych Vám vděčen, kdybyste mi mohl potvrdit souhlas Vaší vlády s výše uvedeným.
 S úctou “
 Jsem oprávněn potvrdit, že moje vláda souhlasí s obsahem Vašeho dopisu.
 S úctou
 Za Marocké království
 (1)
 Za uplatňování ustanovení protokolu č. 4 na produkty uvedené v odstavci 1 jsou odpovědné marocké celní orgány.
 (2)
 Za uplatňování ustanovení protokolu č. 4 na produkty uvedené v odstavci 1 jsou odpovědné marocké celní orgány.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 25.8.2017
 COM(2017) 452 final
 2017/0213(APP)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se mění rozhodnutí 2003/76/ES, kterým se stanoví opatření nutná k provedení Protokolu o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 V kontextu politiky kvantitativního uvolňování, kterou vede Evropská centrální banka, spolu s bezpečnostní zásadou, jíž se řídí správa aktiv Evropského společenství uhlí a oceli v likvidaci („ESUO v likvidaci“), každým rokem značně klesají příjmy účelově vázané na financování výzkumných projektů pro uhlí a ocel, což může vést k tomu, že nebude možné dosáhnout potřebné úrovně financování pro pořádání každoroční výzvy k předkládání návrhů.
 Rozpočtový příděl pro program Výzkumný fond pro uhlí a ocel se v roce 2017 snížil z 46 milionů EUR (na základě příjmů ESUO v likvidaci za rok 2015) na 27 milionů EUR v roce 2018 (na základě příjmů ESUO v likvidaci za rok 2016) a předpokládá se, že tato částka bude v roce 2019 ještě nižší – mezi 14 a 18 miliony EUR.
 Překlenovacím řešením, které by na určitou dobu zachovalo přijatelnou úroveň financování výzkumných projektů pro uhlí a ocel, dokud nedojde ke změně měnové politiky a ke zvýšení výnosů z trhů s veřejnými dluhopisy, by mohlo být opětovné použití nevyužitých prostředků, jež má k dispozici výzkumný program Výzkumného fondu pro uhlí a ocel („RFCS“), a zejména částky ze zrušených závazků přijatých v rámci tohoto programu.
 Přijetí této navrhované revize by povolilo použít veškeré závazky (včetně zpět získaných částek), které byly od roku 2003 zrušeny ve výzkumném programu RFCS a které byly převedeny do aktiv ESUO v likvidaci a pro výzkumný program RFCS by mohly představovat doplňující finanční prostředky ve výši 40,3 milionu EUR. Kromě toho by byly poskytnuty další finanční prostředky ve výši přibližně 5 milionů EUR ročně (průměrná výše ročních závazků zrušených za poslední tři roky ve výzkumném programu RFCS).
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Program RFCS doplňuje ostatní nástroje Unie, které mohou být využity pro podporu adaptace průmyslu na více úrovních. Mezi tyto nástroje patří Evropský fond pro strategické investice, evropské strukturální a investiční fondy, iniciativa Horizont 2020 spolu s partnerstvím veřejného a soukromého sektoru „SPIRE“ (Sustainable Process Industry through Resource and Energy Efficiency – udržitelnost zpracovatelských odvětví prostřednictvím hospodárného využívání zdrojů a energetické účinnosti) a Evropský sociální fond.
 Tento návrh je v souladu se čtvrtou prioritou Junckerovy Komise „Integrovanější a spravedlivější vnitřní trh s posílenou průmyslovou základnou“. Je rovněž v souladu s politikou Unie na podporu konkurenceschopnosti ocelářského průmyslu a restrukturalizace uhelného průmyslu, které jsou součástí cílů výzkumného programu RFCS.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Návrh je plně v souladu s iniciativami přijatými na úrovni Unie v rámci průmyslové politiky. Zejména je v souladu se sdělením z roku 2014 „Za obnovu evropského průmyslu“
 1
 , které stanoví priority Unie v oblasti průmyslové politiky, a se sdělením z roku 2016 „Ocelářství – Jak v Evropě uchránit udržitelná pracovní místa a růst“
 2


text:
.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Pravidla týkající se zrušení závazků jsou zakotvena v článku 4 rozhodnutí Rady 2003/76/ES, které stanoví opatření nezbytná k provádění protokolu
 3
 .
 Navrhovaná revize se vztahuje pouze na dva odstavce článku 4 rozhodnutí Rady 2003/76/ES a jejím cílem je, aby s oběma kategoriemi nevyužitých prostředků bylo zacházeno stejně (automatické přenosy do dalšího roku): jedná se o prostředky nepřidělené na konci roku na závazky a o zrušené závazky.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Prováděcí opatření k uvedenému protokolu jsou stanovena v rozhodnutí Rady, pro jehož revizi má Komise výlučné právo iniciativy k legislativním návrhům.
 •Proporcionalita
 Z interních konzultací v Komisi vyplynulo, že opětovné použití zrušených závazků nelze provést prostřednictvím výkladu stávajícího právního základu. Proto je nezbytná revize odstavců 4 a 5 článku 4 rozhodnutí Rady 2003/76/ES.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Nepoužije se. Postup sledování a hodnocení v roce 2013 potvrdil, že Výzkumný fond pro uhlí a ocel splnil svůj mandát k podpoře konkurenceschopnosti odvětví spojených s uhelným a ocelářským průmyslem a že je nezbytná přiměřená úroveň financování.
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 Programový výbor výzkumného programu RFCS (COSCO) byl informován o snížení dostupných rozpočtových prostředků (z 46 milionů EUR v roce 2017 na 27 milionů EUR v roce 2018).
 Evropská technologická platforma pro ocel (ESTEP, zastupující zúčastněné strany z ocelářského odvětví) revizi rozhodnutí Rady plně podpořila, protože v opačném případě by se drastické snížení rozpočtových prostředků RFCS negativně dotklo mnoha subjektů.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Posouzení dopadů
 Nepoužije se.
 Navrhovaná revize má omezený a technický rozsah a nemá žádné významné politické, hospodářské či rozpočtové důsledky (překlenovací opatření).
 •Účelnost právních předpisů a zjednodušení
 Nepoužije se.
 Navrhovaná revize nicméně zjednoduší interní pracovní zatížení Komise, pokud jde o sestavování roční účetní závěrky ESUO v likvidaci, jelikož zrušené závazky již nebudou zapsány a zaúčtovány v rozvaze ESUO v likvidaci.
 •Základní práva
 Nepoužije se.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Žádné. Návrh nijak neovlivní počet zaměstnanců ani nevytvoří žádné nové závazky, které by byly účtovány k tíži souhrnného rozpočtu v rámci současného VFR.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Přijme-li legislativní orgán tento návrh rychle do dne 1. září 2018, bude Komise moci navýšit očekáváný finanční příděl pro program RFCS na rok 2018 (27 mil. EUR) na 40 milionů EUR pro další roční výzvu k předkládání návrhů.
 Zbývající částku lze použít pro zachování stejné výši financování RFCS v roce 2019 (40 milionů EUR).
 •Informativní dokumenty (u směrnic)
 Nepoužije se.
 •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 Navrhuje se, aby se stejným způsobem zacházelo:
 a) se zrušenými závazky: částky, které byly přiděleny na závazky na základě podpisu grantových dohod a které již nejsou splatné příjemcům (způsobilé náklady byly nižší, než se očekávalo) nebo byly získány zpět, a
 b) s prostředky, které nebyly na konci roku přiděleny na závazky na základě podpisu grantových dohod. Tyto nevyužité prostředky se v současnosti v souhrnném rozpočtu automaticky přenáší do dalšího roku v souladu


text:
s čl. 4 odst. 4 rozhodnutí Rady 2003/76/ES.
 Zrušené závazky by tak byly postaveny na roveň nepoužitým prostředkům, na které se vztahuje čl. 4 odst. 4.
 Také se zpětně získanými částkami v programu RFCS se bude zacházet stejně a budou také automaticky přeneseny, a to v souladu s příslušnými ustanoveními finančního nařízení o účelově vázaných příjmech (články 14 a 21 finančního nařízení).
 Tento postup odůvodňuje úplné zrušení stávajícího čl. 4 odst. 5 rozhodnutí Rady 2003/76/ES.
 Revize se vztahuje pouze na tato ustanovení:
 1) V článku 4 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
 4. Nepoužité příjmy a dostupné rozpočtové položky vyplývající z tohoto příjmu, které budou k dispozici ještě 31. prosince daného roku, jakož i závazky zrušené ve výzkumném programu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel se automaticky přenesou do dalšího roku. Tyto položky se nesmějí převádět do jiných položek rozpočtu.
 Částka odpovídající závazkům, které byly zrušeny ode dne 6. února 2003 v rámci výzkumného programu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, bude dána k dispozici po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.
 2) V článku 4 se zrušuje odstavec 5.
 2017/0213 (APP)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se mění rozhodnutí 2003/76/ES, kterým se stanoví opatření nutná k provedení Protokolu o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
 s ohledem na Protokol o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 2 první pododstavec tohoto protokolu,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
 v souladu se zvláštním legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Podle článku 97 Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) skončila platnost této smlouvy dne 23. července 2002.
 (2)Protokolem připojeným ke Smlouvě o založení Evropského společenství (dále jen „protokol“) se aktiva a pasiva Evropského společenství uhlí a oceli převedla na Evropské společenství a čistá hodnota těchto aktiv, jak byla vykázána v rozvaze ESUO ke dni 23. července 2002, byla poskytnuta na výzkum v odvětvích souvisejících s průmyslem uhlí a oceli.
 (3)V souladu s protokolem a akty přijatými na jeho základě protokol rovněž určil příjmy z tohoto majetku na výzkum (mimo rámcový program pro výzkum) v odvětvích souvisejících s průmyslem uhlí a oceli.
 (4)Vzhledem k tomu, že v důsledku nízkých úrokových sazeb na kapitálových trzích v posledních letech příjmy z majetku ESUO v likvidaci, jež jsou určené na výzkum v odvětvích souvisejících s uhelným a ocelářským průmyslem, neobyčejně výrazně klesají, je třeba revidovat pravidla o zrušení závazků přijatých v rámci výzkumného programu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel tak, aby se povolilo jejich opětovné použití ve výzkumném programu.
 (5)Z téhož důvodu je také nezbytné revidovat pravidla týkající se částek zpětně získaných v rámci výzkumného programu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel tak, aby se povolilo jejich opětovné použití ve výzkumném programu v souladu s


text:
příslušnými ustanoveními finančního nařízení upravujícími účelově vázané příjmy
 4
 ,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Rozhodnutí 2003/76/ES se mění takto:
 1) V článku 4 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
 „4. Nepoužité příjmy a dostupné rozpočtové položky vyplývající z tohoto příjmu, které budou k dispozici ještě 31. prosince daného roku, jakož i závazky zrušené ve výzkumném programu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel se automaticky přenesou do dalšího roku. Tyto položky se nesmějí převádět do jiných položek rozpočtu.
 Částka odpovídající závazkům, které byly zrušeny ode dne 6. února 2003 v rámci výzkumného programu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, bude dána k dispozici po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.“
 2) V článku 4 se zrušuje odstavec 5.
 Článek 2
 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda / předsedkyně
 (1)
 COM(2014) 14.
 (2)
 COM(2016) 155.
 (3)
 Protokol č. 37 ke Smlouvě o fungování Evropské unie – Protokol o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel.
 (4)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 13.12.2017
 COM(2017) 754 final
 2017/0338(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být přijat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod zřízeném Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé ve věci aktualizace přílohy XXVIII-A (Pravidla vztahující se na finanční služby), přílohy XXVIII-B (Pravidla vztahující se na telekomunikační služby) a přílohy XXVIII-D (Pravidla vztahující se na mezinárodní námořní dopravu) dohody
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí, kterým se stanoví postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod v souvislosti se zamýšlenou aktualizací přílohy XXVIII-A (Pravidla vztahující se na finanční služby), přílohy XXVIII-B (Pravidla vztahující se na telekomunikační služby) a přílohy XXVIII-D (Pravidla vztahující se na mezinárodní námořní dopravu) Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé
 Cílem Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) je přispět k postupné hospodářské integraci a prohloubení politického přidružení mezi Moldavskou republikou a Evropskou unií. Dohoda vstoupila v platnost 1. července 2016.
 2.2.Výbor pro přidružení
 Výbor pro přidružení je subjekt zřízený dohodou, který má v souladu s čl. 438 odst. 3 dohody pravomoc přijímat rozhodnutí v případech stanovených v této dohodě a v oblastech, ve kterých na něj Rada přidružení přenesla pravomoci. Tato rozhodnutí jsou pro strany závazná a strany přijmou vhodná opatření k jejich provedení.
 Jak se stanoví v čl. 438 odst. 4 dohody, Výbor pro přidružení se schází ve složení pro obchod, aby se zabýval řešením veškerých otázek týkajících se obchodu a obchodních záležitostí podle hlavy V dohody. Jak je uvedeno v čl. 1 odst. 4 jednacího řádu Výboru pro přidružení a podvýborů (dále jen „jednací řád“)
 1
 , Výbor pro přidružení ve složení pro obchod se skládá z vyšších úředníků Evropské komise a Moldavské republiky příslušných pro obchod a obchodní záležitosti. Výboru pro přidružení ve složení pro obchod předsedá zástupce Evropské komise nebo Moldavské republiky příslušný pro obchod a obchodní záležitosti. Zasedání se účastní rovněž zástupce Evropské služby pro vnější činnost.
 Podle čl. 438 odst. 3 dohody a čl. 11 odst. 1 jednacího řádu přijímá Výbor pro přidružení svá rozhodnutí na základě dohody obou stran a po dokončení příslušných vnitřních postupů. Veškerá rozhodnutí a doporučení podepisuje předseda Výboru pro přidružení a jejich správnost stvrzují tajemníci Výboru pro přidružení.
 2.3.Zamýšlené akty Výboru pro přidružení ve složení pro obchod
 Výbor pro přidružení ve složení pro obchod má přijmout tři rozhodnutí týkající se aktualizace přílohy XXVIII-A (Pravidla vztahující se na finanční služby), přílohy XXVIII-B (Pravidla vztahující se na telekomunikační služby) a přílohy XXVIII-D


text:
(Pravidla vztahující se na mezinárodní námořní dopravu) dohody (dále jen „zamýšlené akty“).
 Účelem zamýšlených aktů je aktualizovat výše uvedené přílohy s ohledem na vývoj acquis Unie v nich obsaženého, který nastal od ukončení jednání o dohodě v červnu 2013. To je v souladu s povinnostmi Unie a Moldavské republiky týkajícími se dynamického sbližování stanoveného v článku 449 dohody a má za cíl usnadnit pokračující postup sbližování s acquis Unie v Moldavské republice.
 Zamýšlené akty se pro smluvní strany stanou závaznými v souladu s čl. 438 odst. 3 dohody, který stanoví: „Výbor pro přidružení má pravomoc přijímat rozhodnutí v případech stanovených v této dohodě a v oblastech, ve kterých na něj Rada přidružení přenesla pravomoci. Uvedená rozhodnutí jsou závazná pro obě strany, které přijmou vhodná opatření k jejich provedení.“
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Tento návrh rozhodnutí Rady stanoví postoj Unie ke třem rozhodnutím, která mají být přijata ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod zřízeném dohodou ve věci aktualizace přílohy XXVIII-A (Pravidla vztahující se na finanční služby), přílohy XXVIII-B (Pravidla vztahující se na telekomunikační služby) a přílohy XXVIII-D (Pravidla vztahující se na mezinárodní námořní dopravu).
 Výše uvedené přílohy je zapotřebí aktualizovat, aby se zohlednil vývoj acquis Unie, který nastal ve zmíněných odvětvích služeb od ukončení jednání o dohodě v červnu 2013. Návrh je v souladu s povinnostmi stran stanovenými v článcích 436 a 449 dohody.
 Tento návrh je v souladu s ostatními vnějšími politikami Unie, zejména s evropskou politikou sousedství a politikou rozvojové spolupráce ve vztahu k Moldavské republice, a přispívá k provádění těchto politik.
 Ustanovení dohody týkající se obchodu a obchodních záležitostí byla v roce 2009 předmětem předběžného posouzení dopadů a poté posouzení dopadů na udržitelnost obchodu, které v roce 2012 vypracovalo GŘ Komise pro obchod a které se stalo podkladem pro jednání o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu. Tato studie potvrdila, že provádění ustanovení týkajících se obchodu a obchodních záležitostí by nemělo žádný negativní dopad na Unii, její acquis ani politiky, zatímco by mělo pozitivní dopad na hospodářský rozvoj Moldavské republiky. Návrh nemá žádný negativní dopad na hospodářskou, sociální ani environmentální politiku Unie.
 Na dohodu se v této fázi nevztahují postupy programu REFIT, nevyplývají z ní žádné náklady pro malé a střední podniky Unie a ani nepředstavuje žádný problém z hlediska digitálního prostředí.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 2
 .
 4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Výbor pro přidružení je orgán zřízený dohodou, konkrétně Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými


text:
státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé. Podle čl. 438 odst. 4 dohody se Výbor pro přidružení schází ve složení pro obchod, aby se zabýval řešením veškerých otázek týkajících se obchodu a obchodních záležitostí podle hlavy V dohody.
 V čl. 436 odst. 3 dohody se stanoví, že Rada přidružení je oprávněna aktualizovat nebo měnit přílohy dohody. Podle čl. 438 odst. 2 dohody může Rada přidružení na Výbor pro přidružení přenést kteroukoli ze svých pravomocí, včetně pravomoci přijímat závazná rozhodnutí. Rada přidružení prostřednictvím svého rozhodnutí č. 3/2014 ze dne 16. prosince 2014 přenesla na Výbor pro přidružení ve složení pro obchod pravomoc aktualizovat nebo měnit určité přílohy týkající se obchodních záležitostí.
 Akty, které má Výbor pro přidružení přijmout, představují akty s právními účinky. V souladu s čl. 438 odst. 3 dohody budou zamýšlené akty závazné podle mezinárodního práva.
 Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sledujeli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lzeli jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Hlavní cíl a obsah zamýšlených aktů se týkají společné obchodní politiky.
 Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí proto obsahuje následující ustanovení: článek 207 SFEU.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 2017/0338 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být přijat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod zřízeném Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé ve věci aktualizace přílohy XXVIII-A (Pravidla vztahující se na finanční služby), přílohy XXVIII-B (Pravidla vztahující se na telekomunikační služby) a přílohy XXVIII-D (Pravidla vztahující se na mezinárodní námořní dopravu) dohody
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) uzavřela Unie rozhodnutím Rady 2014/492/EU ze dne 16. června 2014
 3
 a dohoda vstoupila v platnost dne 1. července 2016.
 (2)Na základě článku 1 rozhodnutí Rady přidružení č. 3/2014 ze dne 16. prosince 2014
 4
 může Výbor pro přidružení ve složení pro obchod aktualizovat nebo měnit přílohy dohody.
 (3)Výbor pro přidružení ve složení pro obchod má přijmout zamýšlený akt týkající se přílohy XXVIII-A (Pravidla vztahující se na finanční


text:
služby), přílohy XXVIII-B (Pravidla vztahující se na telekomunikační služby) a přílohy XXVIII-D (Pravidla vztahující se na mezinárodní námořní dopravu).
 (4)Je vhodné stavit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod, neboť přijetí tří zamýšlených rozhodnutí týkajících se aktualizace přílohy XXVIII-A (Pravidla vztahující se na finanční služby), přílohy XXVIII-B (Pravidla vztahující se na telekomunikační služby) a přílohy XXVIII-D (Pravidla vztahující se na mezinárodní námořní dopravu) dohody bude pro Unii závazné.
 (5)Vzhledem k tomu, že řada právních aktů Unie uvedených v přílohách XXVIII-A, XXVIII-B a XXVIII-D dohody byla od ukončení jednání o dohodě pozměněna nebo zrušena, je pro zajištění náležitého sbližování do daných příloh zapotřebí vložit některé akty, které provádějí, pozměňují, doplňují nebo nahrazují opatření v nich obsažená, a též pozměnit některé lhůty s ohledem na pokrok, který již Moldavská republika v procesu sbližování s acquis Unie učinila,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoje, které mají být jménem Unie přijaty na zasedání Výboru pro přidružení ve složení pro obchod, vycházejí z návrhu aktů Výboru pro přidružení ve složení pro obchod připojených k tomuto rozhodnutí:
 i)rozhodnutí Výboru pro přidružení EU-Moldavská republika o aktualizaci přílohy XXVIII-A dohody (Pravidla vztahující se na finanční služby);
 ii)rozhodnutí Výboru pro přidružení EU-Moldavská republika o aktualizaci přílohy XXVIII-B dohody (Pravidla vztahující se na telekomunikační služby);
 iii)rozhodnutí Výboru pro přidružení EU-Moldavská republika o aktualizaci přílohy XXVIII-D dohody (Pravidla vztahující se na mezinárodní námořní dopravu).
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 9, 15.1.2015, s. 53.
 (2)
 Věc C-399/12, Německo v. Rada (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, body 61–64.
 (3)
 Úř. věst. L 260, 30.8.2014, s. 739.
 (4)
 Úř. věst. L 110, 29.4.2015, s. 40.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne13.12.2017
 COM(2017) 754 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být přijat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod zřízeném Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé ve věci aktualizace přílohy XXVIII-A (Pravidla vztahující se na finanční služby), přílohy XXVIII-B (Pravidla vztahující se na telekomunikační služby) a přílohy XXVIII-D (Pravidla vztahující se na mezinárodní námořní dopravu) dohody
 PŘÍLOHA
 NÁVRH
 ROZHODNUTÍ VÝBORU PRO PŘIDRUŽENÍ
 EU-MOLDAVSKÁ REPUBLIKA č. ../...
 ze dne ... 2017
 o změně přílohy XXVIII-A dohody (Pravidla vztahující se na finanční služby)
 VÝBOR PRO PŘIDRUŽENÍ,
 s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé, podepsanou v Bruselu dne 27. června 2014, a zejména na články 61, 249, 436, 438 a 449 uvedené dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 1. července 2016.
 (2)V článcích 61 a 249 dohody se stanoví, že Moldavská republika sblíží své právní předpisy s právními předpisy EU a mezinárodními nástroji


text:
(dále jen „acquis Unie“) uvedenými v příloze XXVIII-A (Pravidla vztahující se na finanční služby) dohody.
 (3)Acquis Unie uvedené v příloze XXVIII-A týkající se praní peněz prošlo od ukončení jednání o dohodě v červnu 2013 změnami. Konkrétně Unie přijala a Moldavské republice oznámila tyto akty:
 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 ze dne 20. května 2015 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES a směrnice Komise 2006/70/ES
 1
 ,
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/847 ze dne 20. května 2015 o informacích doprovázejících převody peněžních prostředků a o zrušení nařízení (ES) č. 1781/2006
 2
 .
 (4)Moldavská republika pokračuje v procesu sbližování svých právních předpisů s acquis Unie podle harmonogramu a priorit stanovených v příloze XXVIII-A dohody. Je proto zapotřebí přílohu XXVIII-A dohody aktualizovat, aby se zajistilo rychlé a účinné začlenění vývoje acquis Unie v oblasti praní peněz, jehož seznam je v příloze uveden, do probíhajícího postupu sbližování v souladu s článkem 449 dohody.
 (5)S ohledem na výše uvedené a ve snaze zohlednit vývoj acquis Unie je nezbytné doplnit do přílohy XXVIII-A směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/847.
 (6)S účinností od 26. června 2017 je třeba z přílohy XXVIII-A odstranit směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES
 3
 a směrnici Komise 2006/70/ES
 4
 .
 (7)V čl. 436 odst. 3 dohody se stanoví, že Rada přidružení EU-Moldavská republika je oprávněna aktualizovat nebo měnit přílohy dohody.
 (8)Podle čl. 438 odst. 2 dohody může Rada přidružení na Výbor pro přidružení přenést kteroukoli ze svých pravomocí, včetně pravomoci přijímat závazná rozhodnutí.
 (9)Rozhodnutím č. 3/2014 ze dne 16. prosince 2014 přenesla Rada přidružení pravomoc aktualizovat nebo měnit přílohy dohody, jež se mimo jiné týkají kapitoly 6 (Usazení, obchod se službami a elektronický obchod) hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody na Výbor pro přidružení ve složení pro obchod, pokud v kapitole 6 nejsou obsažena žádná zvláštní ustanovení týkající se aktualizace nebo změny uvedených příloh. Žádná zvláštní ustanovení týkající se aktualizace nebo změny příloh nejsou v kapitole 6 obsažena,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Příloha XXVIII-A (Pravidla vztahující se na finanční služby) dohody o přidružení se nahrazuje přílohou tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V ... dne...
 Za Výbor pro přidružení
 předseda/předsedkyně
 Příloha
 Příloha XXVIII-A dohody o přidružení
 Pravidla vztahující se na finanční služby
 Moldavská republika se zavazuje, že ve stanovených lhůtách postupně sblíží své právní předpisy s těmito právními předpisy EU a mezinárodními nástroji.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/44/ES ze dne 5. září 2007, kterou se mění směrnice Rady 92/49/EHS a směrnice 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES a 2006/48/ES, pokud jde o procesní pravidla a hodnotící kritéria pro obezřetnostní posuzování nabývání a zvyšování účastí ve finančním sektoru
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2007/44/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a


text:
investičními podniky ve finančním konglomerátu
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2002/87/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu
 Spořitelní a úvěrová sdružení Moldavské republiky se považují za stejné instituce, jako jsou instituce stanovené v článku 2 uvedené směrnice, a jsou proto z oblasti působnosti uvedené směrnice vyloučeny.
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2006/48/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Komise 2007/18/ES ze dne 27. března 2007, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES, pokud jde o vyloučení nebo zahrnutí některých institucí z oblasti působnosti uvedené směrnice nebo do oblasti působnosti uvedené směrnice a o zacházení s expozicemi vůči mezinárodním rozvojovým bankám
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2007/18/ES se provedou bezprostředně po vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice, s níže uvedenou výjimkou, se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Pokud jde o instituce jiné než úvěrové instituce vymezené v čl. 3 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice, ustanovení týkající se požadované výše počátečního kapitálu podle čl. 5 odst. 1 a 3, článku 6, čl. 7 písm. a), b) a c), čl. 8 písm. a), b) a c) a článku 9 uvedené směrnice se provedou do deseti let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2009/110/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES ze dne 30. května 1994 o systémech pojištění vkladů
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice, s výjimkou ustanovení týkajících se minimální úrovně odškodnění pro každého vkladatele podle článku 7 uvedené směrnice, se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Ustanovení týkající se minimální úrovně odškodnění pro každého vkladatele podle článku 7 uvedené směrnice se provedou do deseti let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí
 Harmonogram: ustanovení směrnice 86/635/EHS se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/65/ES ze dne 27. září 2001, kterou se mění směrnice 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS, pokud se jedná o pravidla oceňování pro roční účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky některých forem společností, bank a ostatních finančních institucí
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2001/65/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/51/ES ze dne 18. června 2003, kterou se mění směrnice 78/660/EHS, 83/349/EHS, 86/635/EHS a 91/674/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách některých forem společností, bank a jiných finančních institucí a pojišťoven
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2003/51/ES se provedou do tří let od vstupu


text:
této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/46/ES ze dne 14. června 2006, kterou se mění směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností, 83/349/EHS o konsolidovaných účetních závěrkách, 86/635/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí a 91/674/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2006/46/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES ze dne 4. dubna 2001 o reorganizaci a likvidaci úvěrových institucí
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou bezprostředně po vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II)
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do sedmi let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Rady 91/674/EHS ze dne 19. prosince 1991 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Doporučení Komise ze dne 18. prosince 1991 o zprostředkovatelích pojištění (92/48/EHS)
 Harmonogram: nepoužije se.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/92/ES ze dne 9. prosince 2002 o zprostředkování pojištění
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/103/ES ze dne 16. září 2009 o pojištění občanskoprávní odpovědnosti z provozu motorových vozidel a kontrole povinnosti uzavřít pro případ takové odpovědnosti pojištění
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES ze dne 3. června 2003 o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Komise 2006/73/ES ze dne 10. srpna 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2006/73/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 ze dne 10. srpna 2006, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o evidenční povinnosti investičních podniků, hlášení obchodů, transparentnost trhu, přijímání finančních nástrojů k obchodování a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice
 Harmonogram: ustanovení uvedeného nařízení se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Komise (ES) č. 809/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES, pokud jde o údaje obsažené v prospektech,


text:
úpravu prospektů, uvádění údajů ve formě odkazu, zveřejňování prospektů a šíření inzerátů
 Harmonogram: ustanovení uvedeného nařízení se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Komise 2007/14/ES ze dne 8. března 2007, kterou se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením směrnice 2004/109/ES o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2007/14/ES se provedou do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES ze dne 3. března 1997 o systémech pro odškodnění investorů
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice, s výjimkou ustanovení týkajících se minimální úrovně odškodnění pro každého investora podle článku 4 uvedené směrnice, se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Ustanovení týkající se minimální úrovně odškodnění pro každého investora podle článku 4 uvedené směrnice se provedou do deseti let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu)
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Komise 2004/72/ES ze dne 29. dubna 2004, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES, pokud jde o uznávané tržní postupy, definici důvěrné informace ve vztahu ke komoditním derivátům, sestavení seznamů zasvěcených osob, oznamování transakcí osob s řídicí odpovědností a oznamování podezřelých transakcí
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2004/72/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Komise 2003/124/ES ze dne 22. prosince 2003, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES, pokud jde o definici a uveřejňování důvěrných informací a definici manipulace s trhem
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2003/124/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Komise 2003/125/ES ze dne 22. prosince 2003, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES, pokud jde o poctivé předkládání investičních doporučení a uveřejňování střetu zájmů
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2003/125/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Komise (ES) č. 2273/2003 ze dne 22. prosince 2003, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES, pokud jde o výjimky pro programy zpětného odkupu a stabilizace finančních nástrojů
 Harmonogram: ustanovení uvedeného nařízení se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 ze dne 16. září 2009 o ratingových agenturách
 Harmonogram: ustanovení uvedeného nařízení se provedou do pěti let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP)
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do pěti let od vstupu této dohody v


text:
platnost.
 Směrnice Komise 2007/16/ES ze dne 19. března 2007, kterou se provádí směrnice Rady 85/611/EHS o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), pokud jde o vyjasnění některých definic
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2007/16/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/47/ES ze dne 6. června 2002 o dohodách o finančním zajištění
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/44/ES ze dne 6. května 2009, kterou se mění směrnice 98/26/ES o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a směrnice 2002/47/ES o dohodách o finančním zajištění, pokud jde o propojené systémy a pohledávky z úvěru
 Harmonogram: ustanovení směrnice 2009/44/ES se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu
 Harmonogram: ustanovení uvedené směrnice se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1781/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků
 Harmonogram: ustanovení uvedeného nařízení se provedou do jednoho roku od vstupu této dohody v platnost.
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 ze dne 20. května 2015 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES a směrnice Komise 2006/70/ES
 Harmonogram: ustanovení směrnice (EU) 2015/849 se provedou do tří let od vstupu této dohody v platnost.
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/847 ze dne 20. května 2015 o informacích doprovázejících převody peněžních prostředků a o zrušení nařízení (ES) č. 1781/2006
 Harmonogram: ustanovení uvedeného nařízení se provedou do jednoho roku od vstupu této dohody v platnost.
 NÁVRH
 ROZHODNUTÍ VÝBORU PRO PŘIDRUŽENÍ
 EU-MOLDAVSKÁ REPUBLIKA č. ../...
 ze dne ... 2017
 o změně přílohy XXVIII-B dohody (Pravidla vztahující se na telekomunikační služby)
 VÝBOR PRO PŘIDRUŽENÍ,
 s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé, podepsanou v Bruselu dne 27. června 2014, a zejména na články 102, 240, 436, 438 a 449 uvedené dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 1. července 2016.
 (2)V článcích 102 a 240 dohody se stanoví, že Moldavská republika sblíží své právní předpisy s právními předpisy EU a mezinárodními nástroji (dále jen „acquis Unie“) uvedenými v příloze XXVIII-B (Pravidla vztahující