text: Společenství, je nepravděpodobné, že by podstatná množství PSV skončila na trhu Společenství vzhledem k značnému podílu domácího prodeje a velkému počtu vývozních trhů, které spolupracující výrobci zásobují.(57) Zásoby nejsou smysluplným ukazatelem, pokud jde o PSV vyráběná v Thajsku. Výroba se většinou zakládá na objednávkách zákazníků, a proto se vytvářejí zejména zásoby PSV, které mají být dodány již známým kupujícím.(58) Celkově převládá názor, že není pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu do Společenství ve značných množstvích a že i kdyby v případě zrušení opatření část nevyužitých výrobních kapacit v Thajsku skončila ve Společenství, je velmi nepravděpodobné z důvodu uvedeném v 55. bodu odůvodnění, že by se tyto vývozy prováděly za dumpingové ceny.2.5. Závěr(59) Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení antidumpingových opaření došlo k opětovnému výskytu dumpingu, byly posouzeny nevyužité kapacity a nevyužité zásoby, a dále cenová politika a vývozní strategie při vývozu na různé trhy.(60) Z tohoto přezkumu vyplynulo, že zatímco existují určité nevyužité výrobní kapacity v Austrálii, Indii, Indonésii a Thajsku, které by mohly vést k obnovení vývozu do Společenství, v případě možného pozbytí platnosti opatření, neexistují důvody domnívat se, že objem takových vývozů bude podstatný a, což je důležitější, neočekává se, že by tyto dovozy byly prováděny za dumpingové ceny, jak je stanoveno v původních šetřeních.(61) Vzhledem k tomu, že neexistuje pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingových vývozů z dotčených zemí, které by mohly způsobit újmu, není nutné analyzovat pravděpodobnost opětovného výskytu újmy a poškození zájmu Společenství. Opatření na dovoz PSV pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska by se proto měla zrušit a šetření ukončit.D. ČÁSTEČNÝ PROZATÍMNÍ PŘEZKUM TÝKAJÍCÍ SE THAJSKA(62) Vzhledem k tomu, že v souladu s předchozím bodem odůvodnění by se opatření vůči Thajsku měla zrušit a šetření ukončit, měl by se ukončit i částečný prozatímní přezkum týkající se Tuntexu.E. ZVEŘEJNĚNÍ(63) Zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá Komise doporučit, aby byla platná opatření vůči Austrálii, Indii, Indonésii a Thajsku zrušena a šetření zastaveno. Zúčastněné strany dostaly příležitost se vyjádřit. Výrobci v dotčených zemích a uživatelé ve Společenství výše uvedené závěry podpořili. Sdružení CIRFS a někteří výrobci ve Společenství byli sice proti, nicméně celkově nebyly jejich námitky takové povahy, která by měla za následek změnu závěrů.(64) Sdružení CIRFS a někteří výrobci ve Společenství tvrdili, že vlastní zjištění Komise o volné kapacitě a dumpingu jasně naznačují, že je pravděpodobné, že bude opět docházet k dumpingu působícímu újmu.(65) Pokud jde o jediného výrobce v Austrálii, domnívali se, že nebylo vysvětleno, zda výrobní kapacita, která byla dříve využívána pro vývoz do Společenství, je nadále k dispozici, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že bude opět uvedena do provozu, pokud by platnost cel skončila. Upozornili na to, že prodeje na domácím trhu se pohybovaly pod běžnou hodnotou a že závěrem by mělo být, že existuje pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingu působícího újmu, vzhledem k tomu, že u vývozů do Společenství byl v původním šetření a v dalším šetřením ohledně PET, což je výrobek úzce související s PSV, dumping působící újmu zjištěn.(66) Sdružení CIFRS a


text: někteří výrobci ve Společenství se domnívali, že zvýšení kapacity dvou významných indických výrobců o 361 000 tun v roce 2007 a existence alespoň jednoho nového výrobce PSV v počáteční fázi podnikání s předpokládanou kapacitou 180 000 tun znamená, že celková indická kapacita přesáhne v období do 2010 poptávku po PSV na domácím trhu celkem o více než 300 000 tun. Tato skutečnost, spolu s dumpingovým rozpětím mezi 15 % a 27 % u vývozů do třetích zemí během období přezkumného šetření, i ve spojení s tím, že Komise sama uznala, že současná cenová úroveň na trhu Společenství by z něj mohla pro indické výrobce učinit atraktivní místo, naznačují, že o pravděpodobnosti opětovného výskytu dumpingu působícího újmu lze v případě zrušení opatření jen stěží pochybovat.(67) Pokud jde o Indonésii, zdůraznili, že Komise dochází k závěrům pouze na základě analýzy čtyř spolupracujících výrobců, ovšem tržní a finanční postavení nespolupracujících výrobců, o nichž Komise předpokládá, že disponují více než polovinou celkové dostupné kapacity v Indonésii, je výrazně horší. Rovněž se domnívají, že existuje více než 140 000 tun nevyužité kapacity, tj. o 50 000 tun více, než Komise odhaduje, a že tato nadbytečná kapacita bude i za několik let vyšší než 100 000 tun. Dokonce i na základě nevyužité kapacity na úrovni 90 000 tun, jak ji odhaduje Komise, je pravděpodobné, že indonéští výrobci, kteří již mají ve Společenství obchodní kontakty, pokud jde o prodej polyesterového vlákna, po zrušení opatření výrazně zvýší svůj vývoz do Společenství. Vzhledem k tomu, že jejich rozpětí u vývozu do třetích zemí se nadále pohybuje nad úrovní de minimis, docházelo by k dovozům z Indonésie za dumpingové ceny působící újmu.(68) Sdružení CIFRS a někteří výrobci ve Společenství upozornili na to, že dumpingové rozpětí 10 % až 15 % u vývozů thajských spolupracujících výrobců do třetích zemí, jejich značná nevyužitá kapacita a skutečnost, že thajští výrobci PSV již vyvážejí textilní polyesterová vlákna do Společenství, jasně naznačují, že je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření dojde k rychlému obnovení dumpingu ze strany dovozů pocházejících z Thajska.(69) Rovněž uvedli, že země jako Čína, Indie a Vietnam, které donedávna byly čistými dovozci PSV a významným vývozním trhem pro dotčené země, vybudovaly svou kapacitu na úroveň, která jim brzy umožní stát se čistými vývozci, čímž dále zvýší tlak na dotčené země, aby obnovily vývoz značných množství do Společenství za dumpingové ceny působící újmu.(70) Jeden výrobce ve Společenství dále zdůraznil strategický význam dodavatelského odvětví recyklace, které by mohlo být omezením nebo uzavřením provozu výrobců PSV ve Společenství negativně ovlivněno.(71) V přezkumu před pozbytím platnosti jsou zjištění o pravděpodobnosti pokračování nebo opětovného výskytu dumpingu a újmy zaměřena do budoucnosti, a proto zahrnují prvek odhadu. Celkově nebyly proti skutečnostem ohledně kapacity a využití kapacity v dotčených zemích zjištěným během šetření vzneseny námitky. Sdružení CIFRS a někteří výrobci ve Společenství jen dospěli k jiné prognóze pravděpodobnosti opětovného výskytu dumpingových dovozů PSV do Společenství u dotčených zemí. Pokusili se svou prognózu podpořit odkazem na výrobky jiné než PSV. Ovšem skutečnost, že někteří výrobci v dotčených zemích vyvážejí do

type: legislation

jurisdiction: EU


text: Společenství jiný výrobek, neprokazuje sama o sobě, že je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření dojde k oživení dumpingového vývozu značných množství PSV do Společenství.(72) Skutečnost, že cenový rozdíl mezi vývozem z Indie, Indonésie a Thajska do třetích zemí a prodejem na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření je výrazně nižší než rozdíl zjištěný v původním šetření jejich vývozů do Společenství, v tomto případě naznačuje, že se cenová situace na trzích změnila. Dále skutečnost, že ceny ve Společenství jsou výrazně vyšší než ceny na prodej do třetích zemí, naznačuje, že pokud by se obnovil vývoz značného množství z těchto zemí do Společenství, tyto cenové rozdíly by mohly být dokonce nižší, ne-li záporné. Proto se za stávajících okolností nepředpokládá, že u vývozů z těchto zemí do Společenství by mohlo docházet k dumpingu. Dále se připomíná, že v průběhu období přezkumného šetření nedocházelo k žádným vývozům z Austrálie, a proto v případě této země nelze tyto závěry učinit.(73) Dále využití kapacity v Indii, Indonésii a Thajsku bylo obecně vysoké a jejich domácí trh je významný a v některých případech rychle roste. V Indii bylo v období přezkumného šetření provedeno 90 % prodejů spolupracujících výrobců na domácím trhu. V Indonésii to bylo 80 %. V Thajsku byl tento podíl zhruba 40 %, ovšem odhadovaná nevyužitá kapacita byla poměrně nízká a rozhodně nižší než v Indii nebo Indonésii. Nebyly předloženy žádné důkazy, že by situace nespolupracujících výrobců v těchto zemích byla jiná. Pokud jde o Austrálii, nic nenaznačuje tomu, že by původní kapacita jediného výrobce mohla být v případě zrušení opatření snadno obnovena a využita k opětovným vývozům do Společenství. Jak bylo již uvedeno, stávající kapacita v Austrálii, i kdyby měla být využívána plně k vývozům do Společenství, by nepřesáhla úroveň de minimis, tedy 1% podíl na trhu Společenství. Proto se má za to, že nic nenaznačuje tomu, že nevyužitá kapacita by mohla být v případě zrušení opatření využita k obnovení významného vývozu do Společenství.(74) Pokud jde o argument, že některé třetí země vybudovaly nové kapacity a mohou v budoucnosti omezit nebo dokonce zastavit dovoz, a tím uvolnit další nevyužitou kapacitu pro vývoz do Společenství, upozorňuje se na to, že nic nenaznačuje tomu, že by se měl celosvětový rychlý růst poptávky po PSV v blízké budoucnosti zastavit. V této souvislosti se rovněž upozorňuje na to, že stávající kapacita ve Společenství byla v průběhu období přezkumného šetření schopna uspokojit nejvýše 60 % rostoucí poptávky ve Společenství. Proto se neočekává, že by v blízké budoucnosti měla vzniknout celosvětová nadměrná kapacita nebo že by měla mít výrazný vliv na trh Společenství.(75) Je pravda, že dodavatelské odvětví recyklace by mohlo být nepříznivě poznamenáno omezením nebo uzavřením provozu výrobců PSV ve Společenství, neboť ti jsou nejvýznamnějšími spotřebiteli drtě z lahví. Ovšem tato úvaha nesouvisí se stanovením pravděpodobnosti obnovení dumpingových vývozů z dotčených zemí. Proto se má za to, že připomínky sdružení CIFRS a některých výrobců ve Společenství nemohou změnit závěr, že obnovení dumpingového vývozu významných množství z dotčených zemí do Společenství není pravděpodobné, a že by proto měla


text: být opatření zrušena a řízení zastaveno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Antidumpingová opatření uložená nařízením Rady (ES) č. 1522/2000 a č. 2852/2000 na dovozy syntetických polyesterových střižových vláken, nemykaných, nečesaných ani jinak nezpracovaných pro spřádání, pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska se zrušují a řízení týkající se těchto dovozů se zastavují.Článek 2Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovozy syntetických polyesterových střižových vláken, nemykaných, nečesaných ani jinak nezpracovaných pro spřádání, pocházejících z Thajska se zastavuje.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. L 175, 14.7.2000, s. 10.[3] Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 17.[4] Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 116.[5] Úř. věst. L 71, 17.3.2005, s. 1.[6] Úř. věst. C 261, 23.10.2004, s. 2.[7] Úř. věst. C 130, 27.5.2005, s. 8.[8] Úř. věst. C 174, 14.7.2005, s. 15; Úř. věst. C 307, 3.12.2005, s. 2; Úř. věst. C 323, 20.12.2005, s. 21.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52004PC0196
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 18.4.2007KOM(2007) 196 v konečném znění2007/0070 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Cílem návrhu Komise na nové nařízení Rady o shromažďování údajů v odvětví rybolovu je vypracování dlouhodobých, dobře integrovaných regionálních výběrových programů, týkajících se biologických, hospodářských, environmentálních a sociálních údajů. Revidované nařízení o shromažďování údajů má splnit nové požadavky vytvářené potřebou přejít na řízení rybolovu (tj. založené na řízení podle loďstva a oblasti, nikoli na řízení podle rybích populací) a na řízení rybolovu založené na přístupu zohledňujícím ekosystém. Významnou inovací návrhu je zahrnutí shromažďování environmentálních údajů, jehož hlavním účelem je sledování dopadů rybolovné činnosti na mořský ekosystém. Nový systém shromažďování údajů postihne celý proces, od shromažďování údajů v přístavech nebo na moři po jejich využití koncovými uživateli (hlavně vědeckou obcí a poradními orgány). Zvláštní význam má kontrola jakosti a ověřování shromážděných údajů. Komise se domnívá, že finanční příspěvek Společenství by měl být podmíněn kontrolou jakosti a dodržováním odsouhlasených norem jakosti. Proto Komise zavedla finanční sankce za nedodržování a špatnou jakost národních programů. Velký význam byl také přisouzen lepšímu přístupu k údajům a jejich využití, včetně přístupu k dodatečným souborům údajů, jako jsou údaje pořízené satelitním sledováním plavidel (VMS). Pro tento účel byla vymezena nová pravidla, stejně jako pravidla pro využívání údajů s cílem chránit zájmy poskytovatelů údajů. Důležitým cílem je zjednodušení postupů, protože národní programy budou od nynějška vyhlašovány na tříleté období; členské státy by však měly mít možnost vnášet do nich v případě nutnosti změny (například kvůli zohlednění zvýšené mezinárodní koordinace). Víceletá plánovací období sníží všem dotčeným stranám administrativní zátěž. |Obecné souvislosti Systematické shromažďování spolehlivých základních údajů o rybolovu je úhelným kamenem pro odhad rybích populací a vědecké poradenství, a má proto kritický význam pro provádění společné rybářské politiky (SRP). Komise přezkoumala po několikaletém provádění stávající rámec shromažďování údajů. Odhalila přitom řadu nedostatků, na jejichž řešení je třeba se neodkladně zaměřit, aby bylo možné poskytovat vědecké obci a vedoucím pracovníkům v oblasti rybolovu údaje, které potřebují k přijímání účinnějších rozhodnutí při řízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady 1543/2000, kterým se stanoví současný rámec Společenství pro shromažďování a správu údajů nezbytných k řízení SRP. Toto nařízení vytvořilo první rámec určený ke sjednocení a posílení činností spojených se shromažďováním údajů v členských státech. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Návrh úzce souvisí s environmentálními aspekty rybolovných činností. Představuje základní vstup, který je nezbytný pro použití ekosystémového přístupu k řízení rybolovu. Návrh bere rovněž v úvahu potřebu zjednodušit současné právní předpisy. Navíc zelená kniha Směrem k budoucí námořní politice Unie: Evropská vize pro oceány a moře uznává kritický význam shromažďování a správy spolehlivých údajů a informací o činnostech na moři, jakož i jejich vliv na zdrojovou základnu pro námořní strategii EU. Zaměřuje se také na stávající problémy v harmonizaci a spolehlivosti shromažďovaných údajů a na mezery v jejich sledování


text: v rámci regionů EU. Zlepšený rámec pro shromažďování a správu údajů bude představovat krok tímto směrem. |Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů První porada formou dialogu s vnitrostátními zpravodaji z oblasti shromažďování údajů, s řediteli výzkumných rybářských ústavů a se zástupci vědeckých poradních orgánů (ICES – Mezinárodní rada pro průzkum moří, VTHVR – Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství) dne 24. února v Bruselu. Byly na ní předloženy a důkladně prodiskutovány základní představy o navržených změnách stávajícího systému. Druhá porada formou dialogu s vnitrostátními zpravodaji z oblasti shromažďování údajů a řediteli výzkumných rybářských ústavů (14. července, Brusel). Na ní byla předložena a prodiskutována předloha návrhu Komise. |Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Zástupci členských států a vědců se obecně vyslovovali ve prospěch návrhu. K předmětům jejich zájmu patřily sankce za porušování, pravidla pro přístup k údajům a vymezení šetření. Byly posouzeny poznámky a připomínky a většina z nich byla zahrnuta do návrhu. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo zapotřebí žádných externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh se týká úpravy platného právního předpisu Společenství tak, aby méně zatěžoval a byl účinnější. Z těchto důvodů nebylo posouzení dopadů považováno za nezbytné. |Právní stránka návrhu |Shrnutí navrhovaných opatření Podstatným způsobem revidovat platný právní rámec pro shromažďování základních údajů o rybolovu a jejich využití pro vědecké poradenství. |Právní základ Článek 37 Smlouvy. |Zásada subsidiarity Tento návrh spadá pod výhradní pravomoc Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodů (z těchto důvodů). Společné soubory údajů na regionální úrovni EU a společné normy pro shromažďování údajů jsou potřebné pro řízení společných rybolovných zdrojů. Nařízení je nicméně navrhováno s cílem snížit jak administrativní zátěž představovanou systémy, tak jejich náklady pro členské státy, zejména prostřednictvím: - víceletých programů (už žádné roční schvalovací postupy) - požadavku na regionální koordinaci mezi členskými státy za účelem zvýšení efektivnosti nákladů. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. Jiné nástroje by nebyly adekvátní z tohoto důvodu: Potřeba zachovat a zlepšit platný rámec pro harmonizované shromažďování údajů. |Rozpočtové důsledky |Členské státy mohou požádat o finanční pomoc Společenství na shromažďování, správu, předávání a využití údajů pro účely vědeckého poradenství. Průměrný roční rozpočet na shromažďování údajů a vědecké poradenství je 58 mil. EUR pro období 2007–2013. Viz přiložený finanční výkaz. |Další informace |Zjednodušení |Návrh umožňuje zjednodušení správních postupů orgánů veřejné moci (EU nebo vnitrostátních). - národní programy budou vyhlašovány na tříletá období místo ročního předkládání - zjednodušení národních programů EU, s existencí jen jednoho základního povinného programu (už bez rozšířeného dobrovolného programu) - regionální koordinace určitých údajů, které mají být shromažďovány. |Zrušení platných právních předpisů Přijetí návrhu povede k zrušení platných právních předpisů. |1. 2007/0070 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politikuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 uvedené smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko


text: Evropského parlamentu[2],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,s ohledem na stanovisko Výboru regionů,vzhledem k těmto důvodům:2. Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[3] stanoví pravidelné hodnocení řízení živých vodních zdrojů, včetně biologických, hospodářských, environmentálních, sociálních a technických hledisek, Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (dále jen „VTHVR“).3. Kodex chování pro odpovědný rybolov Organizace spojených národů pro zemědělství a výživu i dohoda o zachování a řízení populací vysoce stěhovavých ryb zdůrazňují potřebu rozvíjet výzkum a shromažďování údajů ke zlepšení vědeckých poznatků v daném odvětví.4. V souladu s cíli společné rybářské politiky o zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů v jiných vodách než vodách Společenství se Společenství musí podílet na úsilí vynakládaném na zachování rybolovných zdrojů, zejména v souladu s ustanoveními přijatými v rámci smluv o partnerství v rybolovu nebo regionálními rybářskými organizacemi (dále jen „RRO“).5. Dne 23. ledna 2003 přijala Rada závěry ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu, kterým se stanoví „Akční plán Společenství pro začlenění požadavků na ochranu prostředí do SRP“ [4], se základními zásadami, opatřeními v oblasti řízení a pracovním programem, který znamená posun k řízení rybolovu zohledňujícímu ekosystém.6. Dne 13. října 2003 přijala Rada závěry ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o zlepšení vědeckého a technického poradenství pro řízení rybolovu Společenství[5], které popisuje potřeby vědeckého poradenství Společenství, vymezuje oblasti, kde musí být systém posílen a navrhuje možná krátkodobá až střednědobá a dlouhodobá řešení.7. Nařízení Rady (ES) č. 1543/2000 ze dne 29. června 2000, kterým se stanoví rámec Společenství pro shromažďování a správu údajů nezbytných k řízení společné rybářské politiky[6], musí být přezkoumáno, aby náležitě vzalo v úvahu na loďstvu založený přístup k řízení rybolovu, potřebu rozvíjet přístup zohledňující ekosystém, potřebu zlepšit jakost, úplnost a širší přístup k údajům v oblasti rybolovu, účinnější podporu pro poskytování vědeckého poradenství a rozvoj spolupráce mezi členskými státy.8. Platná nařízení v oblasti shromažďování a správy údajů o rybolovu, zejména nařízení Rady (EHS) č. 2847/1993 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku[7], (ES) č. 779/1997 ze dne 24. dubna 1997 o zavedení režimu řízení intenzity rybolovu v Baltském moři[8], (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury[9], (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky[10], (ES) č. 1954/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o řízení intenzity rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství, kterým se mění nařízení (ES) č. 2847/93 a zrušují nařízení (ES) č. 685/95 a (ES) č. 2027/95[11], (ES) č. 812/2004 ze dne 26. dubna 2004, kterým se stanoví opatření týkající se náhodných úlovků kytovců při rybolovu a kterým se mění nařízení (ES) č. 88/98[12] a nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářského loďstva Společenství[13], zahrnují ustanovení o shromažďování a správě údajů týkajících se rybářských plavidel, jejich činností a úlovků a o monitorování cen, náhodných úlovcích


text: kytovců a podmínkách vztahujících se na rybolov v hlubokém moři, jež by měla být vzata v úvahu v tomto nařízení, má-li být zaveden komplexní a harmonizovaný systém shromažďování údajů.9. Údaje shromažďované pro účely vědeckého hodnocení by měly zahrnovat biologické údaje pokrývající úlovky, včetně výmětů, informace ze šetření rybích populací a dopad, který mohou mít rybolovné a s akvakulturou související činnosti na životní prostředí, i informace o loďstvech a jejich činnosti. Měly by také zahrnovat údaje vysvětlující tvorbu cen a další údaje, které mohou usnadnit posouzení hospodářské situace rybářských podniků a zpracovatelského průmyslu a trendů v zaměstnanosti v tomto odvětví.10. Povinnosti týkající se přístupu k údajům, na které se vztahuje toto nařízení, se nedotýkají povinnosti členských států podle směrnice 2003/4/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/313/EHS[14], co se týče environmentálních informací vymezených v čl. 2 odst. 1 výše uvedené směrnice.11. Programy Společenství pro shromažďování a správu údajů z oblasti rybolovu by měly být prováděny pod přímou odpovědností členských států. Členské státy by proto měly vypracovat národní programy v souladu s programem Společenství.12. Za účelem ochrany a zachování živých vodních zdrojů a jejich udržitelného využívání by měl být postupně uplatňován v řízení rybolovu přístup zohledňující ekosystém. Bude nutné brát více ohled na hodnocení vzájemných vztahů mezi rybolovem a životním prostředím, zejména účinků rybolovu a akvakultury na životní prostředí a jejich vlivu na ekosystém.13. Na úrovni Společenství by měly být stanoveny priority, stejně jako postupy při shromažďování a zpracování údajů ve Společenství, aby tak byla zajištěna soudržnost celého systému a optimalizována efektivnost nákladů na něj vytvořením stabilního víceletého rámce.14. Členské státy by měly spolupracovat mezi sebou, jakož i s třetími zeměmi a koordinovat své národní programy s ohledem na shromažďování údajů za stejný mořský region a za regiony pokrývající příslušné vnitrozemské vody.15. Údaje uváděné v tomto nařízení by měly být vkládány do počítačových databází, aby byly přístupné pro oprávněné koncové uživatele a aby mohly být vyměňovány. Je v zájmu vědecké obce, aby údaje, které neumožňují osobní identifikaci, byly dostupné kterékoli osobě, která má zájem o analýzu těchto údajů.16. Provádění národních programů shromažďování a správy údajů z odvětví rybolovu si vyžaduje značné výdaje. Přínos z těchto programů je možné plně realizovat jen na úrovni Společenství. Proto by mělo existovat ustanovení o finančním příspěvku Společenství na náklady členských států, a to v souladu s nařízením Rady 861/2006 ze dne 22. května 2006, kterým se stanoví finanční opatření Společenství pro provádění společné rybářské politiky a pro oblast mořského práva[15].17. V případě, že Komise dojde k závěru, že dotčené výdaje jsou spojeny s nesrovnalostmi, budou v souladu s článkem 28 nařízení 861/2006 provedeny finanční opravy.18. Řízení rybolovných zdrojů si vyžaduje zpracování podrobných údajů, aby tak bylo možné řešit konkrétní problémy. V této souvislosti by žádost o údaje měla v každém jednotlivém případě zvážit vhodnou úroveň agregace.19. Komise sice nevytvoří ústřední databázi, ale měla by mít přístup k databázím členských států.20. Za účelem zlepšení spolehlivosti vědeckého poradenství potřebného k provádění rybářské


text: politiky Komise (dále jen „RPK“) musí členské státy a Komise koordinovat svou činnost a spolupracovat v příslušných mezinárodních vědeckých subjektech.21. Prioritou by mělo být zajištění účasti příslušných vědeckých expertů v expertních skupinách provádějících vědecké vyhodnocování nezbytné k řízení RPK.22. Měla by být konzultována vědecká obec a ti, kdož pracují v odvětví rybolovu, a další zájmové skupiny by měli být informováni o provádění předpisů o shromažďování údajů. Vhodnými subjekty, v nichž by měla být vyvozována požadovaná stanoviska, jsou VTHVR, ustavený rozhodnutím Komise 2005/629[16], Poradní výbor pro rybolov a akvakulturu, ustavený rozhodnutím Komise 1999/478/ES[17] a regionální poradní sbory, ustavené rozhodnutím Rady 2004/585/ES[18].23. Řídicí výbor by měl zajistit úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí, aby tak usnadnil správné provádění tohoto nařízení. Opatření nezbytná pro provádění tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[19].24. Na základě dřívějších zkušeností a nových potřeb je vhodné zrušit nařízení Rady 1543/2000 a nahradit je tímto nařízením,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Kapitola I Obecná ustanoveníČlánek 1Předmět25. Toto nařízení stanoví pravidla pro:a) shromažďování a správu, v rámci víceletých programů, biologických, environmentálních, hospodářských a sociálních údajů týkajících se odvětví rybolovu;b) využívání údajů týkajících se odvětví rybolovu v rámci společné rybářské politiky (dále jen „SRP“).2. Toto nařízení také předepisuje ustanovení ke zlepšení vědeckého poradenství nezbytného k provádění SRP.Článek 2DefinicePro účely tohoto nařízení se:a) „odvětvím rybolovu“ rozumí činnosti v oblasti obchodního rybolovu, rekreačního rybolovu, akvakultury a zpracovatelského průmyslu produktů rybolovu;b) „rekreačním rybolovem“ rozumí rybolovné činnosti pro účely rekreačního nebo sportovního využívání živých vodních zdrojů;c) „mořskými regiony“ rozumí zeměpisné oblasti stanovené v příloze I rozhodnutí Rady 2004/585/ES a oblasti vyhlášené regionálními rybářskými organizacemi;d) „základními údaji“ rozumí údaje týkající se jednotlivých plavidel, fyzických nebo právnických osob nebo jednotlivých vzorků;e) „podrobnými údaji“ rozumí údaje založené na základních údajích a existující ve formě, která neumožňuje identifikaci fyzických nebo právnických osob;f) „agregovanými údaji“ rozumí údaje, které jsou výsledkem shrnutí základních nebo podrobných údajů pro konkrétní analytické účely;g) „koncovými uživateli“ rozumí fyzické nebo právnické osoby nebo organizace se zájmem o vědeckou analýzu údajů týkajících se odvětví rybolovu;h) „odběrem vzorků podle loďstva“ rozumí shromažďování biologických, hospodářských a sociálních údajů šetřeními v dohodnutých regionálních skupinách loďstva;i) „rybářským plavidlem Společenství“ rozumí plavidlo, jak je definováno v čl. 3 písm. d) nařízení č. 2371/2002.Kapitola IIShromažďování a správa údajů v rámci víceletých programůOddíl 1Program společenství a národní programyČLÁNEK 3 PROGRAM SPOLEčENSTVÍ26. Komise stanoví víceletý program Společenství pro shromažďování biologických, environmentálních, hospodářských a sociálních údajů týkajících sea) obchodního rybolovu prováděného rybářskými plavidly Společenství ve vodách a mimo vody Společenství;b) rekreačního rybolovu prováděného ve vodách Společenství;c) činností v oblasti akvakultury, prováděných na území členských států a ve vodách Společenství;d) zpracovatelského průmyslu produktů rybolovu.2. Programy Společenství se sestavují na tříletá období. První období pokryje období od roku 2008 do roku 2010 včetně.Článek 4 Národní programy1. Bez dotčení jejich současných povinností v oblasti shromažďování údajů podle předpisů Společenství shromažďují členské státy základní údaje z biologické, environmentální, hospodářské a sociální oblasti, v rámci víceletého národního programu (dále jen „národní program“), sestaveného v souladu s


text: programem Společenství.2. Národní program obsahuje zejména následující položky, jak je uvedeno v kapitole 2:a) národní výběrové programy;b) program pozorovatelů na moři, když je to nutné;c) program šetření na moři.3. Členské státy zahrnou do svých národních programů postupy a metody, které se použijí při shromažďování a analýze údajů a při hodnocení jejich správnosti a přesnosti.4. Členské státy předloží své národní programy Komisi ke schválení. Zašlou je elektronicky na adresu předepsanou Komisí.5. Za účelem zohlednění případných dohod učiněných na regionální úrovni mohou členské státy v průběhu programového období předkládat změny ve svých národních programech. Tyto změny zašlou Komisi přinejmenším dva měsíce před rokem provedení.6. První národní program zahrnuje činnosti na roky 2008 až 2010.Článek 5Koordinace a spolupráce1. Členské státy koordinují své národní programy s jinými členskými státy ve stejném mořském regionu a vyvinou maximální úsilí o koordinaci svých činností s třetími zeměmi se svrchovaností nebo jurisdikcí nad vodami ve stejném mořském regionu.2. Při vývoji dlouhodobých integrovaných regionálních výběrových programů se členské státy co nejvíce opírají o existující činnosti a programy pro shromažďování údajů.3. Členské státy spolupracují navzájem mezi sebou a se třetími zeměmi způsobem předepsaným v odstavcích 1 a 2, kdykoli jim předpisy Společenství stanoví povinnost pečovat o druhy vyskytující se ve vnitrozemských vodách.Článek 6Hodnocení a schválení národních programů27. Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) hodnotía) soulad národních programů a všech jejich změn s tímto nařízením ab) vědeckou významnost údajů, které mají být shromažďovány.28. Jestliže hodnocení ze strany VTHVR ukáže, že národní program není v souladu s tímto nařízením, nebo že není vědecky významný, Komise o tom ihned informuje dotčený členský stát a navrhne změny v takovém programu. Dotčený členský stát následně Komisi předloží revidovaný národní program.29. Komise schválí národní program na základě hodnocení provedeného VTHVR a hodnocení nákladů provedeného jejími službami.Článek 7Finanční pomoc Společenství30. Finanční pomoc Společenství pro národní programy se provádí v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (ES) č. 861/2006.31. Základními údaji uvedenými v článku 9 nařízení (ES) č. 861/2006 se rozumí údaje jen v těch částech národních programů členských států, kterými se provádí program Společenství.32. Finanční pomoc Společenství na národní programy se poskytne, jen pokud jsou plně dodržována pravidla stanovená v tomto nařízení.33. Poté, co Komise dotčeným členským státům poskytne možnost být vyslyšeny, může za následujících okolností snížit finanční pomoc Společenství až na 25 % celkových ročních nákladů:a) pokud nejsou národní programy předloženy Komisi v předepsané lhůtě;b) pokud není národní program úplný;c) pokud koncový uživatel podal oficiální žádost o údaje a ty nebyly dotčenému koncovému uživateli doručeny včas.5. Komise zastaví a/nebo získá zpět finanční pomoc Společenství, pokud hodnocení VTHVR, stanovené podle článku 6, ukáže, že údaje nesplňují v porovnání s regionálními a mezinárodními požadavky norem jakosti.6. Snížení finanční pomoci Společenství je úměrné stupni nedodržení a uplatňuje se postupně s časem.Oddíl 2Požadavky na proces shromažďování údajůČLÁNEK 8 VÝBěROVÉ PROGRAMY34. Členské státy zavedou víceleté národní výběrové programy.35. Národní výběrové programy obsahují zejména:a) plán odběru vzorků biologických údajů pro vzorkování podle loďstva, včetně případně v oblasti rekreačního rybolovu;b) plán odběru vzorků údajů o ekosystému, které umožní odhadnout stupeň vzájemného působení


text: druhů a vliv odvětví rybolovu na životní prostředí a přispějí k monitorování stavu mořského prostředí;c) plán odběru vzorků hospodářských a sociálních údajů, které umožní posoudit hospodářskou situaci odvětví rybolovu a analyzovat jeho výkonnost s průběhem času i posoudit dopady uskutečněných nebo k uskutečnění navržených opatření.36. Protokoly a metody použité pro zavedení národních výběrových programů by měly být co nejvíce:a) stabilní v průběhu času; b)b) harmonizované uvnitř regionů;c) v souladu s normami jakosti vyhlášenými vědeckými subjekty a příslušnými regionálními rybářskými organizacemi.37. Systematicky se hodnotí správnost a přesnost shromažďovaných údajů.Článek 9Přístup do míst odběru vzorkůČlenské státy zajistí, aby pracovníci provádějící odběr měli kvůli splnění svých povinností přístup:a) ke všem vykládkám, včetně případně ke všem překládkám a přesunům do akvakultury;b) do podnikových prostorů pro shromažďování hospodářských údajů.Článek 10Pozorovatelé na moři1. Když je to nutné pro účely shromažďování údajů podle národních programů, členské státy navrhnou a provádějí programy pro pozorovatele na moři.2. Úkoly pozorovatelů na moři určí členské státy.3. Velitelé rybářských plavidel Společenství přijmou na palubu pozorovatele na moři, kteří byli jmenováni subjektem odpovídajícím za národní program, a spolupracují s nimi, aby jim umožnili splnit jejich povinnosti při pobytu na palubě rybářských plavidel Společenství.4. Velitelé rybářských plavidel Společenství mohou odmítnout přijetí pozorovatelů na moři na palubu jen na základě zřejmého nedostatku místa v plavidle nebo z bezpečnostních důvodů. V takových případech se údaje shromažďují prostřednictvím vlastního výběrového programu, prováděného posádkou rybářského plavidla Společenství a navrženého a kontrolovaného subjektem odpovídajícím za národní program.Článek 11Šetření na moři1. Členské státy provádějí vědecké šetření na moři k odhadu hojnosti a rozdělení populací, nezávisle na údajích poskytnutých obchodním rybolovem a k posouzení dopadů rybolovné činnosti na životní prostředí.2. Seznam vědeckých šetření, která jsou způsobilá pro finanční pomoc Společenství, se přijme v souladu s postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2.Kapitola IIIProces správy údajůČlánek 12Uložení údajůČlenské státy:a) zajistí, aby základní údaje, shromážděné prostřednictvím národních programů, byly bezpečně uloženy v počítačových databázích, a přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zaručily, že s nimi bude nakládáno jako s důvěrnými;b) přijmou veškerá nezbytná technická opatření k ochraně těchto údajů před náhodným nebo nedovoleným zničením, náhodnou ztrátou, znehodnocením, distribucí nebo neoprávněným prohlížením.Článek 13Kontrola jakosti a ověřování údajů1. Členské státy odpovídají za jakost a úplnost základních údajů shromážděných prostřednictvím národních programů a také z nich odvozených podrobných a agregovaných údajů, které se předávají koncovým uživatelům.2. Členské státy zajistí, aby:a) byla vhodnými postupy kontroly jakosti provedena řádná kontrola chyb základních údajů, shromážděných prostřednictvím národních programů;b) byly podrobné a agregované údaje, odvozené ze základních údajů shromážděných prostřednictvím národních programů, před jejich předáním koncovým uživatelům ověřeny;c) postupy zajišťování jakosti uplatňované na základní, podrobné a agregované údaje uvedené v písm. a) a b) byly vypracovány v souladu s postupy přijatými mezinárodními vědeckými subjekty, národními rybářskými organizacemi a VTHVR.Kapitola IV Využití údajů shromážděných v rámci SRPČlánek 14Pokryté údajeBez dotčení povinností podle směrnice 2003/4/ES o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí se tato kapitola vztahuje na všechny údaje shromážděné:a) podle nařízení (EHS) č. 2847/1993, (ES) č. 779/1997, (ES) č. 104/2000, (ES) č. 2347/2002, (ES) č. 1954/2003, (ES) č. 812/2004;b) podle tohoto


text: nařízení:i) na údaje o činnosti plavidel na základě informací ze satelitního sledování a jiných monitorovacích systémů s požadovaným formátem;ii) na údaje umožňující spolehlivý odhad celkového objemu úlovků za jednotlivé populace podle jednotlivých skupin obchodních plavidel, zeměpisné oblasti a časového období, včetně výmětu, a případně na údaje o úlovku v oblasti rekreačního rybolovu;iii) na veškeré biologické údaje požadované pro sledování stavu využívaných populací;iv) na údaje o ekosystému potřebné pro posouzení dopadů rybolovných činností a činností v oblasti akvakultury na životní prostředí;v) na údaje pro hodnocení stupně vzájemného působení druhů;vi) na hospodářské a sociální údaje z oblasti loďstva a zpracovatelského průmyslu.Článek 15Přístup k základním údajům a jejich předávání1. Členské státy zajistí, aby základní údaje začleněné do vnitrostátních počítačových databází byly elektronickými prostředky přímo přístupné Komisi za účelem ověření, že předmětné údaje existují.2. Bez dotčení povinností zavedených jinými pravidly Společenství uzavřou členské státy s Komisí dohody o počítačovém přístupu, které jí zaručí přímý přístup do jejich databází.3. Členské státy zajistí, aby základní údaje shromážděné prostřednictvím programů pro šetření na moři byly předány mezinárodním vědeckým organizacím a příslušným vědeckým subjektům regionálních rybářských organizací v souladu s mezinárodními závazky Společenství a členských států.Článek 16Zpracování údajů38. Členské státy zpracují základní údaje do formy souborů podrobných nebo agregovaných údajů v souladu s:a) příslušnými mezinárodními normami;b) protokoly dohodnutými na regionální úrovni, pokud existují.39. Členský stát poskytne koncovému uživateli a Komisi, kdykoli to bude nezbytné, popis metody použité na zpracování požadovaných údajů a jejich statistických vlastností.Článek 17Předávání podrobných a agregovaných údajůČlenské státy dají k dispozici podrobné a agregované údaje koncovým uživatelům na podporu vědecké analýzy:a) jako základu pro poradenství k řízení rybolovu;b) v zájmu veřejné debaty a zapojení zúčastněných stran do vývoje politiky;c) pro zveřejnění ve vědeckých časopisech nebo pro vzdělávací účely.Článek 18 Předložení podrobných a agregovaných údajůČlenské státy zajistí, aby byly příslušné podrobné a agregované údaje okamžitě poskytnuty relevantním mezinárodním vědeckým organizacím a příslušným vědeckým subjektům regionálních rybářských organizací v souladu s mezinárodními závazky Společenství a členských států.Článek 19Postup při předávání údajů1. Členské státy předávají podrobné a agregované údaje v bezpečném elektronickém formátu.2. Když jsou podrobné a agregované údaje požadovány pro zveřejnění ve vědeckých časopisech nebo pro vzdělávací účely, mohou členské státy s ohledem na ochranu profesních zájmů osob shromažďujících údaje zadržet předání údajů koncovým uživatelům na dobu až dvou let od data shromáždění údajů. O každém takovém rozhodnutí informují členské státy koncové uživatele a Komisi. V řádně odůvodněných případech může Komise povolit prodloužení této lhůty.3. Členské státy mohou odmítnout předání příslušných podrobných a agregovaných údajů jen:a) pokud existuje riziko, že přitom dojde k identifikaci fyzických a/nebo právnických osob, a v takovém případě může členský stát navrhnout alternativní způsob, jak splnit potřeby koncového uživatele, a to při zachování anonymity;b) v případech uvedených v čl. 21 odst. 2.4. V případech, kdy se údaje vyžádané jinými koncovými uživateli než relevantními mezinárodními vědeckými organizacemi a příslušnými vědeckými subjekty regionálních rybářských organizací liší od těch, které už byly poskytnuty mezinárodním vědeckým organizacím a příslušným vědeckým subjektům regionálních rybářských organizací, mohou členské státy účtovat těmto koncovým uživatelům skutečné náklady na vyjmutí, a když


text: je to požadováno, na agregování údajů před jejich předáním.Článek 20Přezkum odmítnutí poskytnout údaje40. Jestliže členský stát odmítne poskytnout údaje podle čl. 19 odst. 3 písm. a), může koncový uživatel Komisi požádat o přezkum odmítnutí. Pokud Komise shledá, že odmítnutí není řádně odůvodněné, může členský stát požádat, aby údaje poskytl koncovému uživateli ve stanovené lhůtě.41. Jestliže členský stát tyto údaje neposkytne do dvou měsíců, použije se čl. 7 odst. 4 písm. c).Článek 21Povinnosti koncových uživatelů1. Koncoví uživatelé údajů:a) využívají údaje jen k účelu uvedenému v jejich žádosti v souladu s článkem 17;b) uvedou řádně zdroje údajů;c) odpovídají za správné a vhodné využití údajů;d) informují Komisi a členské státy o všech podezřelých problémech údajů;e) poskytnou dotčeným členským státům a Komisi informace o výsledcích využití údajů.2. Jestliže koncový uživatel nesplní některý z požadavků stanovených v odstavci 1, může Komise dotčený členský stát požádat, aby omezil nebo odmítl tomuto koncovému uživateli přístup k údajům.3. Před omezením nebo odmítnutím přístupu k údajům informuje členský stát Komisi o jakémkoli porušení ze strany koncových uživatelů.Kapitola VPodpora vědeckého poradenstvíČlánek 22Účast na zasedáních mezinárodních institucíČlenské státy zajistí, aby se jejich vnitrostátní experti účastnili příslušných zasedání mezinárodních institucí a regionálních rybářských organizací.Článek 23Koordinace a spolupráce1. Členské státy a Komise koordinují své úsilí a spolupracují při dalším zvyšování spolehlivosti vědeckého poradenství, jakosti pracovních programů a pracovních metod mezinárodních vědeckých subjektů a vědeckých subjektů regionálních rybářských organizací.2. Tato koordinace a spolupráce probíhá bez dotčení otevřené vědecké debaty a jejím záměrem je podporovat nestranné vědecké poradenství.Kapitola VIZávěrečná ustanoveníČlánek 24Prováděcí opatřeníOpatření nezbytná pro provádění tohoto nařízení se přijmou v souladu s postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2.Článek 25MonitorováníKomise monitoruje v součinnosti s VTHVR pokrok při provádění národních programů na půdě Výboru pro rybolov a akvakulturu ustaveného podle článku 30 nařízení (ES) č. 2371/2002 (dále jen „výbor“).Článek 26Výbor42. Komisi je nápomocen výbor ustavený podle článku 30 nařízení (ES) 2371/2002.43. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.44. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1998/468/ES je jeden měsíc.45. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 27Zrušení46. Nařízení Rady (ES) 1543/2000 se zrušuje s účinností ode dne 1. ledna 2008. Zrušená ustanovení však zůstanou použitelná pro národní programy schválené před 31. prosincem 2007.47. Odkaz na zrušené zařízení se vykládá jako odkaz na toto nařízení a čte se v souladu se srovnávací tabulkou v příloze.Článek 28Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa RadupředsedaPřílohaSrovnávací tabulkaNařízení (ES) č. 1543/2000 | Navrhované nařízení |Článek 1 | Článek 1 |Článek 2 | Článek 2 |Článek 3 | Článek 3, 4, 5 |Článek 4 | Článek 14 |Článek 5 | Článek 3, 24 |Článek 6 | Článek 4, 7 |Článek 7 | Článek 12, 17 |Článek 8 | Článek 24, 25 |Článek 9 | Článek 26 |Článek 10 | Článek 25 |Článek 11 | Článek 28 |LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Návrh nařízení Rady o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu a využití


text: údajů v odvětví rybolovu a na podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku2. RÁMEC ABM / ABB11 07: Zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1 Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc (ex – linie B.A)) včetně okruhů:11 01 04 03: Podpora na řízení rybolovných zdrojů (shromažďování základních údajů a zlepšení vědeckého poradenství) – Výdaje na správu a řízení11 07 01: Podpora na řízení rybolovných zdrojů (shromažďování základních údajů)11 07 02: Podpora na řízení rybolovných zdrojů (zlepšení vědeckého poradenství)3.2 Doba trvání akce a finančního dopadu:2009 - 20133.3 Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby doplňte řádky):Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |11010403 | Nepov. | Nerozl [20]. | NE | NE | NE | č. 2 |110701 | Nepov. | Rozl [21]. | NE | NE | NE | č. 2 |110702 | Nepov. | Rozl.2 | NE | NE | NE | č. 2 |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1 Finanční zdroje4.2 Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Celkem |Provozní výdaje[22] |Položky závazků (PZ) | 8.1 | a | 54,415 | 59,365 | 59,365 | 61,839 | 64,315 | 299,299 |Položky plateb (PP) | b | 52,745 | 57,226 | 59,365 | 60,777 | 63,252 | 293,365 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[23] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4 | c | 0,100 | 0,250 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,650 |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | 54,515 | 59,615 | 59,465 | 61,939 | 64,415 | 299,949 |Položky plateb | b+c | 52,845 | 57,476 | 59,465 | 60,877 | 63,352 | 294,015 |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[24] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 | d | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 5,090 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 | e | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,750 |Celkové orientační finanční náklady zásahuPZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 55,683 | 60,783 | 60,633 | 63,107 | 65,583 | 305,789 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 54,013 | 58,644 | 60,633 | 62,045 | 64,520 | 299,855 |Pro odhadované položky plateb byly použity tyto předpoklady:PP Shromažďování údajů =50 % PZ roku n + 50 % PZ roku n–1PP Studie = 80 % PZ roku n + 20 % PZ roku n–1PP Věd. poradenství = 80 % PZ roku n + 20 % PZ roku n–1SpoluúčastPokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky):v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Spolufinancující subjekt | 2009 |


text: 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Celkem |Členské státy financovaly 50 % národních programů | f | 41,535 | 45,364 | 45,364 | 47,254 | 49,146 | 228,663 |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 97,218 | 106,147 | 105,997 | 110,361 | 114,729 | 534,452 |4.1.2 Soulad s finančním plánem( Návrh je v souladu se stávajícím finančním programováním.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[25] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3 Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy( Návrh má finanční dopady s následujícím účinkem:v milionech EUR (zaokrouhleno na jedno desetinné místo)Před akcí [Rok n–1] | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1 Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuCílem návrhu Komise na nové nařízení Rady o shromažďování údajů v odvětví rybolovu je vypracování dlouhodobých, dobře integrovaných regionálních výběrových programů, týkajících se biologických, hospodářských, environmentálních a sociálních údajů. Revidované nařízení o shromažďování údajů má splnit nové požadavky vytvářené potřebou přejít na řízení rybolovu (tj. založené na řízení podle loďstva a oblasti, nikoli na řízení podle rybích populací) a na řízení rybolovu založené na přístupu zohledňujícím ekosystém. Významnou inovací návrhu je zahrnutí shromažďování environmentálních údajů, jehož hlavním účelem je sledování dopadů rybolovné činnosti na mořský ekosystém.Nový systém shromažďování údajů postihne celý proces, od shromažďování údajů v přístavech nebo na moři po jejich využití koncovými uživateli (hlavně vědeckou obcí a poradními orgány).Zvláštní význam má kontrola jakosti a ověřování shromážděných údajů. Komise se domnívá, že finanční příspěvek Společenství by měl být podmíněn kontrolou jakosti a dodržováním odsouhlasených norem jakosti. Proto Komise zavedla finanční sankce za nedodržování a špatnou jakost národních programů.Velký význam byl také přisouzen lepšímu přístupu k údajům a jejich využití, včetně přístupu k dodatečným souborům údajů, jako jsou údaje pořízené satelitním sledováním plavidel (VMS). Pro tento účel byla vymezena nová pravidla, stejně jako pravidla pro využívání údajů s cílem chránit zájmy poskytovatelů údajů.Důležitým cílem je zjednodušení postupů, protože národní programy budou od nynějška vyhlašovány na tříleté období; členské státy by však měly mít možnost vnášet do nich v případě nutnosti změny (například kvůli zohlednění zvýšené mezinárodní koordinace). Víceletá plánovací období sníží všem dotčeným stranám administrativní zátěž.5.2 Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieTento nový návrh o shromažďování údajů a vědeckém poradenství je nedílnou součástí společné rybářské politiky a jako takový je zahrnut do okruhu 2 nového finančního výhledu. Je nepostradatelný pro provádění účinné politiky udržitelného řízení rybolovných zdrojů ve výlučné pravomoci Společenství. Je jedním z výsledků rozhodnutí přijatých Radou v rámci reformy SRP v prosinci 2002.5.3 Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMGŘ pro rybolov nepočítá se změnami cílů, zásad a pravidel rozhodování v této oblasti, kterou podpoří finanční zásah Společenství. Jsou stanoveny v rámci finančních výhledů. Možné alternativní politiky již byly zohledněny v rámci reformy SRP v roce 2002.Stávající finanční


text: zásah je však třeba rozšířit tak, aby zajišťoval udržitelné řízení rybolovných zdrojů, které je cílem reformy SRP.5.3.1. V oblasti shromažďování údajů je zvýšení rozpočtu dáno potřebou rozšířit stávající programy o environmentální údaje vyjadřující dopad rybolovu na mořský ekosystém. Vzhledem k nadcházejícímu rozšíření EU bude nezbytné uplatnit SRP na celou novou oblast, jmenovitě na Černé moře. o si vyžádá zvýšené úsilí a podporu ze strany Společenství (do roku 2013 se počítá s nárůstem o 4 miliony EUR).Navíc je důležité zvýšit shromažďování environmentálních a hospodářských údajů proto, aby bylo možné plně brát v úvahu sociálně hospodářský dopad rozhodnutí přijímaných v rámci řízení (počítá se s postupným nárůstem na pokrytí těchto výdajů až do výše 10 milionů EUR v roce 2013).Posun směrem ke zvýšenému začleňování environmentálních zájmů a k přístupu zohledňujícímu ekosystém si vynutí shromažďování nových údajů, například prostřednictvím výběrových programů k odhadu vedlejších úlovků a výmětů. Právě to bude vyžadovat nárůst velmi nákladných výběrových programů s přítomností pozorovatelů na palubě (počítá se s postupným nárůstem až do 5 milionů EUR).Cíl:Zajistit provádění a zlepšování právního rámce spojeného se shromažďováním základních údajů o rybolovu na podporu pevného vědeckého základu pro provádění SRP a zajištění dlouhodobého sledování dopadů řízení akcí na rybí populace a mořské prostředí a rovněž na výkonnost odvětví rybolovu.Ukazatele:- zlepšení kvantity a kvality odhadů rybích populací týkajících se dopadu rybolovu na mořské prostředí a sociálně hospodářské otázky- rozvoj regionálních koordinovaných programů pro shromažďování údajů s využitím regionálních výborů- míra respektování finančních a administrativních pravidel a předpisů, včetně lhůt pro závazky a platby.Očekávané výsledky:- dosažení lepšího přístupu k řízení rybolovu (založeného na řízení podle loďstva a oblasti, nikoli na řízení podle rybích populací)- podpora přechodu na řízení rybolovu založené na přístupu zohledňujícím ekosystém- podpora provádění regionálnějšího rozměru při řízení rybolovu- zvýšení kvality a ověřování údajů používaných při řízení rybolovu- zlepšení přístupu k údajům a jejich výměna- podpora zjednodušení rámce shromažďování údajů5.3.2 V oblasti vědeckého poradenství položila reforma SRP větší důraz na přístup zohledňující smíšená loviště místo přístupu zohledňujícího jednotlivé rybí populace. Tím vznikly další podstatné požadavky na poradenství pro rybolov.Toto opatření bude plně prováděno od roku 2007, s posílením Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství, konzultacemi nezávislých expertů ke specifickým otázkám a smlouvami s vnitrostátními výzkumnými ústavy.Cíle- specifické studie v oblastech činnosti stanovených v rozhodnutí Rady 439/2000- na základě konzultací s členskými státy a zúčastněnými stranami se dohodnout s ICES a STECF o novém poradním cyklu s včasným poradenstvímUkazatele- zlepšení kvality vědeckého poradenství týkajícího se dopadu rybolovu na mořské prostředí a sociálně hospodářské otázky- poradenství ohledně zvýšeného počtu populací- míra respektování finančních a administrativních pravidel a předpisů, včetně lhůt pro závazky a platby.Očekávané výsledky- zlepšit vědeckou podporu pro posouzení dopadů návrhů zdokonalených na základě lepší znalosti environmentálních, hospodářských a sociálních aspektů rybolovu- podpora přechodu na řízení rybolovu založené na přístupu zohledňujícím ekosystém5.4 Způsob provádění (orientační)Uveďte způsob (metody) [27] realizace akce.( Centralizované řízení( Přímo ze strany Komise( Nepřímo na základě pověření pro:výkonné agenturysubjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízenívnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu


text: s členskými státy( spolu s třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými).6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1 Monitorovací systémOpatření financovaná podle tohoto nařízení budou pravidelně sledována. Komise zajistí pravidelné, nezávislé a externí hodnocení financovaných opatření.6.2 Hodnocení6.2.1 Posouzení dopadůNařízení 861/2006 (vztahující se na období 2007–2013) bylo doprovázeno posouzením dopadů založeným na hloubkové analýze provedené v rámci reformy SRP. Účelem předmětného nařízení bylo poskytnout právní základ pro pokračující financování Společenství na podporu cílů společné rybářské politiky (zde dále SRP) po 31. prosinci 2006 v oblasti zachování, shromažďování údajů a vědeckého poradenství. Jeho cílem je také poskytnout průhledný, jasný a zjednodušený rámec pro provádění finančních zásahů Společenství.6.3.1 Lhůty a četnost budoucích hodnoceníKomise předloží Evropskému parlamentu a Radě- nejpozději do 31. března zprávu s prozatímním hodnocením dosažených výsledků a kvantitativních a kvalitativních aspektů provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení;- nejpozději do 30. srpna 2012 sdělení o pokračování akcí financovaných podle tohoto nařízení;- nejpozději do 31. prosince 2014 zprávu o následném hodnocení.7. OPATŘENÍ PROTI PODVODŮMKomise zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení chráněny finanční zájmy Společenství uplatněním preventivních opatření proti podvodu, korupci a jakýmkoli jiným protiprávním činnostem, účinnými kontrolami a zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek a v případě zjištění nesrovnalostí účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 a (ES, Euratom) č. 2185/96 a s nařízením (ES) č. 1073/1999 Evropského parlamentu a Rady.Pro účely akcí Společenství, financovaných podle tohoto nařízení, se pojmem nebo nesrovnalostí uvedenými v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení ustanovení právního předpisu Společenství nebo jakékoli porušení smluvní povinnosti, vyplývající z úkonu nebo opomenutí při hospodářské operaci, které způsobí nebo by mohlo způsobit újmu souhrnnému rozpočtu Společenství nebo rozpočtům jimi spravovaným neoprávněnou položkou výdajů.Komise sníží, zastaví nebo získá zpět částku finanční pomoci udělenou na akci, pokud zjistí nesrovnalosti, včetně nedodržování ustanovení tohoto nařízení nebo jednotlivého rozhodnutí nebo smlouvy či dohody o udělení předmětné podpory, nebo pokud vyjde najevo, že bez vyžádání si souhlasu Komise byla akce podrobena změně, která je v rozporu s povahou nebo prováděcími podmínkami financovaných akcí.Navíc bez dotčení kontrol prováděných členskými státy v souladu s vnitrostátními právními a správními předpisy mohou úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci provádět kdykoli kontroly na místě akcí financovaných podle tohoto nařízení po dobu až tří let od konečné platby provedené Komisí. Za tímto účelem musí po tuto dobu příjemci uchovávat a mít k dispozici veškeré související dokumenty.Komise může také o provedení kontrol na místě požádat dotčený členský stát. Úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci se mohou těchto kontrol zúčastnit. Jakákoli neoprávněně vyplacená částka se vrací Komisi. Ke všem včas nevráceným částkám se podle podmínek předepsaných ve finančním nařízení přičítá úrok.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1 Cíle návrhu z hlediska finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)(Je třeba uvést cílové okruhy, akce a výstupy) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Celkem |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[28] (11 01 01) |


text: A*/AD | 3,7 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | 3,7 |B*, C*/AST | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |Zaměstnanci financovaní[29] podle čl. 11 01 02 |Ostatní zaměstnanci[30] financovaní podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 |8.2.2 Popis úkolů, které vyplývají z akce- provádění nařízení o shromažďování základních údajů nezbytných na podporu SRP. Dojednání a další sledování vědeckých aspektů národních programů v oblasti shromažďování údajů a biologických studií, účast na přípravě právního předpisu o shromažďování údajů, organizování a účast na hodnocení návrhů, obdržených v odpovědi na příslušné výzvy k podávání návrhů a výzvy k podávání nabídek, účast na orientaci výzkumu EU v oblasti rybolovu a akvakultury- příprava, dojednání a další sledování administrativních a finančních aspektů studií a národních programů shromažďování údajů; kontrola finančních aspektů těchto smluv na místě- podpora v oblasti IT a sekretariát- provozní ověření souborů- schvalování plateb8.2.3 Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen.( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4 Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (110104030 – Výdaje na správu a řízení)EURRozpočtová linie 11 010403 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | CELKEM |Hodnocení programu Společenství | 150 000 |Technická a administrativní pomoc celkem | 100 000 | 250 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 650 000 |8.2.5 Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částceEURDruh lidských zdrojů | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | CELKEM |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (11 01 01) | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 5 089 500 |Zaměstnanci financovaní podle čl. 11 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní pracovníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 5 089 500 |Výpočet– Úředníci a dočasní zaměstnanci |Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1 |Výpočet = 117 000 EUR na pracovní místo |Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 |Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1 |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | CELKEM |11.010211 – Služební cesty | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 500 000 |Schůze a konference | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 250 000 |Výbory[31] |Studie a konzultace |Informační systémy |2 Ostatní


text: výdaje na řízení celkem (11 01 02 11) | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 750 000 |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 750 000 |Výpočet – další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[1] Úř. věst. C, s.[2] Úř. věst. C, s.[3] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.[4] KOM(2002) 186[5] K(2003) 625[6] Úř. věst. L 176, 15.7.2000, s. 1.[7] Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 768/2005 (Úř. věst. L 128, 21.5.2005, s. 1).[8] Úř. věst. L 113, 30. 4.1997, s. 1.[9] Úř. věst. L 17, 30.4.1997, s. 22. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003.[10] Úř. věst. L 351, 28.12.2002, s.6. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 768/2005 (Úř. věst. L 128, 21.5.2005, s. 1).[11] Úř. věst. L 289, 7.11.2003, s. 1[12] Úř. věst. L 150, 30.4.2004, s. 12.[13] Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 25.[14] Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 26.[15] Úř. věst. L 160, 14.6.2006, s. 1.[16] Úř. věst. L 225, 31.8.2005, s. 18.[17] Úř. věst. L 187, 20.7.1999, s. 70. Rozhodnutí pozměněné rozhodnutím 2004/864/ES (Úř. věst. L 370, 17.12.2004, s. 91).[18] Úř. věst. L 256, 3.8.2004, s. 17.[19] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[20] Nerozlišené položky, dále jen „NP“.[21] Rozlišené položky.[22] Výdaje, které nespadají pod kapitolu 11 01 příslušné hlavy 11.[23] Výdaje v rámci článku 11 01 04 hlavy 11.[24] Výdaje v rámci kapitoly 11 01 kromě článků 11 01 04 nebo 11 01 05.[25] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[26] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[27] Zvolíte-li více než jeden způsob, uveďte další podrobnosti v části „příslušné poznámky“ tohoto bodu.[28] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[29] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[30] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky[31] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 13.5.2019
 COM(2019) 223 final
 2019/0108(COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se Itálie zmocňuje, aby se Švýcarskem sjednala a uzavřela dohodu povolující kabotáž v rámci provozování mezinárodní osobní autokarové a autobusové dopravy v příhraničních oblastech mezi oběma zeměmi
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Předmět
 Příhraniční oblasti Itálie a Švýcarska jsou úzce propojeny. Mnoho Italů dojíždí za prací do Švýcarska a naopak a přeshraniční silniční pohyb cestujících mezi oběma zeměmi je čilý. Nabízena je řada služeb autobusové a autokarové dopravy, které přesahují hranici, a tak propojují příhraniční oblasti obou zemí.
 Obousměrná silniční přeprava cestujících a zboží mezi Švýcarskem a EU se řídí dohodou mezi EU a Švýcarskem o pozemní dopravě
 1
 (dále jen „dohoda EU“).
 Podle čl. 20 odst. 1 dohody EU „[d]oprava mezi dvěma místy na území téže smluvní strany dopravci usazenými na území druhé smluvní strany není podle této dohody povolena“. To znamená, že dopravci provozující osobní dopravu, která přesahuje hranici, mohou přepravovat cestující přes hranici nebo na území té smluvní strany, na němž jsou usazeni. Provozovatelé autobusové a autokarové dopravy usazení ve Švýcarsku nesmějí přepravovat cestující mezi dvěma místy na italské straně hranice a provozovatelé usazení v EU nesmějí přepravovat cestující mezi dvěma místy na švýcarské straně hranice.
 Ustanovení čl. 20 odst. 2 dohody EU umožňuje nadále uplatňovat dříve založená práva podle dvoustranných dohod uzavřených mezi jednotlivými členskými státy EU a Švýcarskem, která byla v době uzavření dohody EU v platnosti, pokud nezakládají diskriminaci mezi dopravci EU a nenarušují hospodářskou soutěž. Kabotáž v osobní autokarové a autobusové dopravě je ve vztazích se Švýcarskem možná v případě, že to stanovila dohoda mezi členským státem EU a Švýcarskem platná ke dni 21. června 1999. Ve skutečnosti žádná z dvoustranných dohod mezi členskými státy a Švýcarskem, které byly v té době v platnosti, nestanovila kabotážní práva na osobní autokarovou a autobusovou dopravu
 2
 .
 Dopisem ze dne 7. února 2018 Itálie sdělila Komisi, že chce sjednat a uzavřít dohodu se Švýcarskem, která povoluje kabotáž během provozování mezinárodní osobní autokarové a autobusové dopravy v příhraničních oblastech mezi oběma zeměmi. V červnu 2018 na zasedání Výboru pro pozemní dopravu EU-Švýcarsko, zřízeného dohodou EU, sdělilo Švýcarsko Komisi, že má také zájem o uzavření takové dohody.
 Kabotáž v osobní autokarové a autobusové dopravě může zlepšit efektivnost dopravy, neboť umožňuje zvýšit vytíženost vozidla. EU se proto obecně staví příznivě k otevření trhu kabotáže, jak již učinila uvnitř EU v souladu s nařízením (ES) č. 1073/2009 o společných pravidlech pro přístup na mezinárodní trh autokarové a autobusové dopravy
 3
 (dále jen „nařízení (ES) č. 1073/2009“). Povolení kabotáže v souvislosti s provozováním mezinárodní osobní autokarové a autobusové dopravy v příhraničních oblastech mezi Itálií a Švýcarskem by umožnilo zvýšit konkurenceschopnost a efektivnost dotčených dopravců.
 Pravomoc EU
 V čl. 3 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se stanoví, že „[v]e výlučné pravomoci Unie je rovněž uzavření mezinárodní smlouvy, pokud je její uzavření stanoveno legislativním aktem Unie nebo je nezbytné k tomu, aby Unie mohla vykonávat svou vnitřní pravomoc,


text:
nebo pokud její uzavření může ovlivnit společná pravidla či změnit jejich působnost“.
 Podle nařízení (ES) č. 1073/2009 mohou kabotáž v Unii za určitých podmínek provádět výlučně dopravci, kteří jsou držiteli licence Společenství. Mezinárodní závazky, které ostatním dopravcům, zejména dopravcům ze třetích zemí, umožňují, aby kabotáž prováděli, ovlivňují výše uvedené nařízení ve smyslu čl. 3 odst. 2 SFEU
 4
 .
 Kromě toho takové mezinárodní závazky rovněž ovlivňují dohodu EU, zejména její článek 20. Nejsou povoleny podle odstavce 1 uvedeného článku s výjimkou případů uvedených v jeho odstavci 2.
 V důsledku toho závazky, jako jsou závazky plánované Itálií, spadají do výlučné pravomoci Unie. V souladu s čl. 2 odst. 1 SFEU však může Unie zmocnit členské státy, aby jednaly v oblastech, v nichž má výlučnou pravomoc.
 Cílem tohoto návrhu je zmocnit Itálii k sjednání a uzavření dohody se Švýcarskem, která by povolila kabotáž při provozování přeshraniční silniční osobní autobusové a autokarové dopravy v příslušných příhraničních oblastech obou zemí.
 Postup
 Kabotáž provozovaná v rámci Unie dopravci ze třetích zemí, kteří nejsou držiteli licence Společenství podle nařízení (ES) č. 1073/2009, ovlivňuje fungování vnitřního trhu autokarové a autobusové dopravy, jak stanovil normotvůrce Unie nařízením (ES) č. 1073/2009. Je proto nezbytné, aby zmocnění podle čl. 2 odst. 1 SFEU udělil normotvůrce Unie, a to v souladu s legislativním postupem uvedeným v článku 91 SFEU.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Dohoda EU v současnosti nepovoluje kabotáž v silniční osobní autokarové a autobusové dopravě. Avšak čl. 20 odst. 2 dohody EU výslovně umožňuje další uplatňování dříve založených kabotážních práv, pokud nezakládají diskriminaci mezi dopravci EU a nenarušují hospodářskou soutěž. Dohoda mezi Itálií a Švýcarskem, která by povolila kabotáž během provozování mezinárodní osobní autokarové a autobusové dopravy, by nezměnila práva Švýcarska v rámci dohody EU. Uzavření dvoustranné dohody, která je omezena na kabotáž v příslušných příhraničních oblastech a na kterou se – pokud jde o nediskriminaci a nenarušení hospodářské soutěže – vztahují podmínky totožné s podmínkami stanovenými v čl. 20 odst. 2 dohody EU, je navíc v souladu s politikou, z níž vychází výjimka uvedená ve zmíněném ustanovení.
 V rámci EU je kabotáž v silniční osobní autokarové a autobusové dopravě povolena v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1073/2009. Článek 15 uvedeného nařízení povoluje kabotáž v rámci EU 1) pro příležitostnou dopravu 2) pro zvláštní linkovou dopravu za předpokladu, že se zakládá na smlouvě uzavřené mezi organizátorem dopravy a dopravcem, a 3) pro linkovou dopravu prováděnou v rámci mezinárodní linkové dopravy s výjimkou dopravy uspokojující dopravní potřeby městského centra nebo aglomerace nebo dopravní potřeby mezi nimi a jejich okolím. Fungování uvedeného nařízení by bylo ovlivněno uzavřením dvoustranné dohody o silniční dopravě požadovaným Itálií, ale vliv by byl dostatečně omezený, pokud by povolení bylo uděleno s výhradou podmínek uvedených výše.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Dohoda mezi Itálií a Švýcarskem, která by povolila kabotáž během provozování mezinárodní osobní autokarové a autobusové dopravy v příslušných příhraničních regionech obou zemí, by nebyla neslučitelná s žádnou jinou politikou Unie.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Právním základem tohoto návrhu


text:
je čl. 2 odst. 1 a článek 91 SFEU.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie.
 •Proporcionalita
 Cílem návrhu je povolit na základě čl. 2 odst. 1 SFEU sjednání a uzavření dvoustranné dohody mezi Itálií a Švýcarskem, která povoluje kabotáž během provozování mezinárodní osobní autokarové a autobusové dopravy v příhraničních regionech mezi oběma zeměmi. Navrhované rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady proto nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
 •Volba nástroje
 Kabotáž provozovaná v rámci Unie dopravci ze třetích zemí, kteří nejsou držiteli licence Společenství podle nařízení (ES) č. 1073/2009, ovlivňuje fungování vnitřního trhu autokarové a autobusové dopravy, jak stanovil normotvůrce Unie nařízením (ES) č. 1073/2009. Je proto nezbytné, aby zmocnění podle čl. 2 odst. 1 SFEU udělil normotvůrce Unie, a to v souladu s legislativním postupem uvedeným v článku 91 SFEU. Navrhovaný akt, který má povahu individuálního zmocnění, má být přijat v reakci na odpovídající žádost Itálie. Měl by proto mít formu rozhodnutí určeného Itálii. Navrhované rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady tudíž představuje odpovídající nástroj ke zmocnění Itálie, a to v souladu s čl. 2 odst. 1 SFEU, aby jednala v této záležitosti.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 Tento návrh vychází z žádosti Itálie a týká se pouze tohoto členského státu. Podobná žádost, která byla obdržena od Německa, je předmětem souběžného postupu.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Tento návrh nemá žádný dopad na rozpočet Unie.
 2019/0108 (COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se Itálie zmocňuje, aby se Švýcarskem sjednala a uzavřela dohodu povolující kabotáž v rámci provozování mezinárodní osobní autokarové a autobusové dopravy v příhraničních oblastech mezi oběma zeměmi
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 2 odst. 1 a článek 91 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru
 5
 ,
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů
 6
 ,
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)V souladu s čl. 20 odst. 1 Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přepravě zboží a cestujících po železnici a silnici
 7
 (dále jen „dohoda EU“) není povolena osobní autokarová a autobusová doprava mezi dvěma místy na území téže smluvní strany provozovaná dopravci usazenými na území druhé smluvní strany, známá jako kabotáž.
 (2)V souladu s čl. 20 odst. 2 dohody EU mohou být nadále uplatňována práva kabotáže podle dvoustranných dohod uzavřených mezi členskými státy Unie a Švýcarskem, které byly platné v době uzavření dohody EU, a to ke dni 21. června 1999, pokud nezakládají diskriminaci mezi dopravci usazenými v Unii a nenarušují hospodářskou soutěž. Itálie nemá se Švýcarskem dvoustrannou dohodu, která povoluje kabotáž během provozování osobní autokarové a autobusové dopravy mezi oběma zeměmi. Právo provádět kabotáž v důsledku případného uzavření takové dohody proto nepatří mezi práva, na něž se vztahuje čl. 20 odst. 2 dohody EU.
 (3)Mezinárodní závazky, které umožňují dopravcům ze Švýcarska provádět kabotáž v


text:
Unii, mohou ovlivnit článek 20 dohody EU v rozsahu, v jakém toto ustanovení kabotáž nepovoluje.
 (4)Dále podle nařízení (ES) č. 1073/2009
 8
 mohou kabotáž v Unii za určitých podmínek provádět výlučně dopravci, kteří jsou držiteli licence Společenství. Mezinárodní závazky, které umožňují, aby dopravci ze třetích zemí bez takové licence prováděli činnost uvedeného druhu, mohou mít vliv na uvedené nařízení.
 (5)V důsledku toho tyto závazky spadají do výlučné vnější pravomoci Unie. Členské státy mohou takové závazky sjednat nebo přijmout pouze tehdy, pokud je k tomu zmocní Unie v souladu s čl. 2 odst. 1 SFEU.
 (6)Kabotáž provozovaná v rámci Unie dopravci ze třetích zemí, kteří nejsou držiteli licence Společenství v souladu s nařízením (ES) č. 1073/2009, ovlivňuje fungování vnitřního trhu autokarové a autobusové dopravy, jak stanovil normotvůrce Unie nařízením (ES) č. 1073/2009. Je proto nezbytné, aby zmocnění podle čl. 2 odst. 1 SFEU udělil normotvůrce Unie, a to v souladu s legislativním postupem uvedeným v článku 91 SFEU.
 (7)Dopisem ze dne 7. února 2018 Itálie požádala o zmocnění ze strany Unie k uzavření dohody se Švýcarskem, která povoluje kabotáž během provozování mezinárodní osobní autokarové a autobusové dopravy v příslušných příhraničních oblastech obou zemí.
 (8)Kabotáž umožňuje zvětšit vytíženost vozidel, což zvyšuje hospodářskou efektivnost dopravy. Je proto vhodné povolit tyto činnosti v rámci provozování mezinárodní osobní autokarové a autobusové dopravy v příslušných příhraničních oblastech Švýcarska a Itálie. To by mohlo dále posílit úzkou integraci těchto příhraničních oblastí.
 (9)Aby bylo zajištěno, že dotčená kabotáž nadměrně nezmění fungování vnitřního trhu autokarové a autobusové dopravy, stanovené v nařízení (ES) č. 1073/2009, mělo by její povolení podléhat podmínkám, že nezakládá diskriminaci mezi dopravci usazenými v Unii a nenarušuje hospodářskou soutěž.
 (10)Z téhož důvodu by kabotáž měla být povolena pouze v příhraničních oblastech Itálie v rámci provozování autokarové a autobusové dopravy mezi Itálií a Švýcarskem. Za tímto účelem je nezbytné vymezit příhraniční oblasti Itálie ve smyslu tohoto rozhodnutí způsobem, který náležitě zohlední fungování nařízení (ES) č. 1073/2009 a zároveň umožní zvýšit efektivnost dotčené dopravy,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Itálie se zmocňuje ke sjednání a uzavření dohody se Švýcarskem povolující kabotáž v příslušných příhraničních oblastech Itálie a Švýcarska v rámci provozování autokarové a autobusové dopravy mezi oběma zeměmi, pokud mezi dopravci usazenými v Unii nezakládá diskriminaci a nenarušuje hospodářskou soutěž.
 Za příhraniční oblasti Itálie ve smyslu prvního pododstavce se považují oblasti Piemont a Lombardie a autonomní oblasti Valle d’Aosta a Trentino-Alto Adige.
 Článek 2
 Itálie informuje Komisi o uzavření dohody podle článku 1 tohoto rozhodnutí a oznámí jí znění uvedené dohody. Komise o tom informuje Radu a Evropský parlament.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Dohoda mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přepravě zboží a cestujících po železnici a silnici (Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 91).
 (2)
 Třebaže podle poslední věty čl. 20 odst. 2 dohody EU jsou odpovídající práva uvedena v příloze 8 zmíněné dohody, v příloze 8 zmíněné dohody jsou v současnosti uvedena pouze práva na přepravu cestujících v trojstranné dopravě


text:
(podle čl. 19 odst. 2 dohody EU), nikoli práva na kabotáž.
 V roce 2007 Francie pozměnila svou dvoustrannou dohodu o silniční dopravě se Švýcarskem z roku 1951, aby umožnila kabotáž v příhraničních oblastech obou zemí v rámci provozování linkové přeshraniční dopravy mezi oběma zeměmi. Francie je nyní jedinou zemí, která má se Švýcarskem dohodu umožňující kabotáž v silniční osobní autokarové a autobusové dopravě.
 (3)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 ze dne 21. října 2009 o společných pravidlech pro přístup na mezinárodní trh autokarové a autobusové dopravy a o změně nařízení (ES) č. 561/2006 (Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 88).
 (4)
 Ohledně podobné situace viz posudek 2/15 Soudního dvora Evropské unie ze dne 16. května 2017, EU:C:2017:376, body 189 a 190.
 (5)
 Úř. věst. C , , s. .
 (6)
 Úř. věst. C , , s. .
 (7)
 Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 91.
 (8)
 Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 88.


text:
 |
 52012PC0519
 Návrh NAŘÍZENÍ RADY o rozdělení rybolovných práv na základě Protokolu mezi Evropskou unií a Madagaskarskou republikou, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle platné dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi oběma stranami /* COM/2012/0519 final - 2012/0248 (NLE) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Na základě
 pověření Rady[1]
 jednala Evropská komise s Madagaskarskou republikou s cílem prodloužit
 protokol k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Madagaskarskou
 republikou o partnerství v odvětví rybolovu. Na závěr těchto
 jednání byl dne 10. května 2012 parafován nový protokol. Uvedený protokol
 se vztahuje na období dvou let ode dne jeho podpisu.
 Konkrétně stanoví protokol rybolovná
 práva pro 96 plavidel, rozdělená následovně:
 40 plavidel lovících tuňáky vlečnou
 sítí
 34 plavidel pro povrchový rybolov na dlouhou
 lovnou šňůru o prostornosti větší než 100 GT
 22 plavidel pro povrchový rybolov na dlouhou
 lovnou šňůru o prostornosti menší než 100 GT
 Je třeba stanovit způsob
 přidělení těchto rybolovných práv mezi členské státy.
 Komise proto navrhuje, aby Rada přijala
 toto nařízení.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Členské státy byly konzultovány před
 jednáním v rámci pracovní skupiny Rady pro rybářskou politiku, jakož i v
 rámci technických zasedání. Z uvedených konzultací vyplývá zájem zachovat
 protokol o rybolovu s Madagaskarem. Krom toho Komise vycházela mimo jiné z
 výsledků následného hodnocení, které nezávislí externí odborníci
 dokončili v listopadu 2011.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Nový protokol k
 dohodě o partnerství byl předložen Radě, aby schválila jeho
 podpis a jeho prozatímní provádění. Byl rovněž předložen
 Radě a Parlamentu za účelem jeho uzavření.
 2012/0248 (NLE)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY
 o rozdělení rybolovných práv na
 základě Protokolu mezi Evropskou unií a Madagaskarskou republikou, kterým
 se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle platné
 dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi oběma stranami
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Dne 15. listopadu 2007
 přijala Rada nařízení (ES) č. 31/2008 o uzavření
 Dohody mezi Evropským společenstvím a Madagaskarskou republikou o
 partnerství v odvětví rybolovu (dále jen „dohoda o partnerství“).
 (2) Dne 10. května 2012 byl
 parafován nový protokol k dohodě o partnerství (dále jen „nový
 protokol“). Nový protokol uděluje unijním plavidlům rybolovná práva
 ve vodách, které v oblasti rybolovu spadají pod svrchovanost nebo podléhají
 jurisdikci Madagaskaru.
 (3) Dne [...] přijala Rada
 rozhodnutí č. .../2012/EU[2]
 o podpisu a prozatímním provádění nového protokolu.
 (4) Měl by být stanoven
 způsob rozdělení rybolovných práv mezi členské státy na celou
 dobu uplatňování nového protokolu.
 (5) Jestliže se zdá, že rybolovná
 práva přidělená Unii v rámci nového protokolu nejsou plně
 využívána, uvědomí o tom Komise dotčené členské státy
 v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (ES)
 č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování
 oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými
 plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu
 plavidel třetích zemí do vod Společenství[3]. Neobdržení odpovědi ve
 lhůtě, o níž rozhodne Rada, je třeba považovat za potvrzení
 toho, že plavidla


text:
dotčeného členského státu v daném období plně
 nevyužívají svých rybolovných práv. Uvedenou lhůtu je třeba stanovit.
 (6) Vzhledem k tomu, že doba
 platnosti stávajícího protokolu skončí dne 31. prosince 2012, je
 třeba, aby se toto nařízení použilo ode dne podpisu nového protokolu,
 PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 1.
 Rybolovná práva stanovená na základě Protokolu
 mezi Evropskou unií a Madagaskarskou republikou, kterým se stanoví rybolovná
 práva a finanční příspěvek podle platné dohody o partnerství v
 odvětví rybolovu mezi oběma stranami (dále jen „protokol“), se mezi
 členské státy rozdělují takto:
 Druh plavidla || Členský stát || Rybolovná práva
 Plavidla lovící vlečnou sítí || Španělsko || 21
 Francie || 18
 Itálie || 1
 Plavidel lovících vlečnou sítí celkem || 40
 Plavidla pro rybolov na dlouhou lovnou šňůru přesahující 100 GT || Španělsko || 17
 Francie || 9
 Portugalsko || 5
 Spojené království || 3
 Plavidel pro rybolov na dlouhou lovnou šňůru > 100 GT celkem || 34
 Plavidla pro rybolov na dlouhou lovnou šňůru nepřesahující 100 GT || Francie || 22
 Plavidel pro rybolov na dlouhou lovnou šňůru </= 100 GT celkem || 22
 2. Nařízení (ES)
 č. 1006/2008 se použije, aniž je dotčena Dohoda o partnerství
 v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Madagaskarskou republikou.
 3. Pokud žádosti o
 oprávnění k rybolovu z členských států uvedených v odstavci 1
 nevyčerpají všechna rybolovná práva stanovená protokolem, zváží Komise
 žádosti o oprávnění k rybolovu od jakéhokoliv jiného členského
 státu podle článku 10 nařízení (ES) č. 1006/2008.
 4. Lhůta, během níž
 musejí členské státy potvrdit, že plně nevyužívají rybolovných práv
 udělených v souladu s dohodou, jak je uvedeno v čl. 10
 odst. 1 nařízení (ES) č. 1006/2008, je stanovena na deset
 pracovních dnů ode dne, kdy jim Komise sdělí, že rybolovná práva nejsou
 vyčerpána.
 Článek 2
 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním
 dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne podpisu nového protokolu,
 nejdříve však od 1. ledna 2013.
 Toto nařízení je závazné
 v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za
 Radu
 předseda
 [1] Přijaté dne 24. dubna 2012 Radou pro obecné
 záležitosti.
 [2] Úř. věst. C ...*
 [3] Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 33.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52005PC0480
 Návrh rozhodnutí Rady o zavedení vzájemné výměny informací o opatřeních členských států v oblasti azylu a přistěhovalectví {SEC(2005)1233} /* KOM/2005/0480 konecném znení - CNS 2005/0204 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 10.10.2005KOM(2005) 480 v konečném znění2005/0204 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYo zavedení vzájemné výměny informací o opatřeních členských států v oblasti azylu a přistěhovalectví {SEC(2005)1233}(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti a cíl návrhuJedním z nejdůležitějších cílů Evropské unie je vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva. V této souvislosti má zásadní význam rozvoj společné přistěhovalecké a azylové politiky, jak bylo stanoveno v programu z Tampere přijatém Evropskou radou v roce 1999 a potvrzeném v roce 2004 v Haagském programu („Posílení svobody, bezpečnosti a práva v Evropské unii“). Tyto společné politiky musejí vycházet z přijetí společných právních nástrojů a z posílení vzájemné důvěry prostřednictvím zlepšené koordinace vnitrostátních politik, užší praktické spolupráce a pravidelné výměny informací mezi členskými státy a Komisí.Od vstupu Amsterodamské smlouvy v platnost byla přijata celá řada společných opatření v oblasti azylu a přistěhovalectví, neboť Společenství a členské státy spolu sdílí pravomoc vydávat právní akty v těchto oblastech. Členské státy si nicméně uchovávají svou důležitou úlohu v této oblasti a průběžně přijímají nová vnitrostátní opatření, která mohou mít v některých případech dopad na jiné členské státy nebo na Společenství jako celek.Neexistence hraničních kontrol v schengenském prostoru, společná vízová politika, úzké hospodářské a sociální vztahy mezi členskými státy EU a rozvoj společné přistěhovalecké a azylové politiky v posledních letech přinesly jako nepřímý důsledek skutečnost, že opatření v oblasti azylu a přistěhovalectví, která přijal jeden členský stát, budou mít mnohem pravděpodobněji dopad i na jiné členské státy. Například velmi restriktivní migrační politika v jednom členském státě může odvést migrační toky k jeho sousedům; postup, při kterém dochází k legalizaci pobytu, může přitáhnout nelegální přistěhovalectví do jednoho členského státu, ze kterého by se legalizovaní migranti mohli poté snadněji přesunout do jiného členského státu. Ostatní vnitrostátní opatření v oblasti azylu a přistěhovalectví, zahrnující kromě jiného změny v postupech pro poskytování mezinárodní ochrany, určení bezpečných zemí původu, program pro přijetí státních příslušníků třetích zemí, včetně kvót, a integrační opatření, mohou mít rovněž dopad na ostatní členské státy nebo na Společenství jako celek.Tento vývoj plně odůvodňuje zavedení formální výměny informací mezi členskými státy a Komisí, která zvětší prostor pro výměnu informací a pro diskusi o vnitrostátních opatřeních v oblasti azylu a přistěhovalectví.Komise a lucemburské předsednictví Rady zaslaly dne 11. února 2005 ministrům spravedlnosti a vnitra dopis o nutnosti vytvořit informační systém včasného varování mezi orgány státní správy členských států, který by mohl vést ke koordinovanějšímu přístupu k přistěhovalecké a azylové politice mezi členskými státy. První výměna názorů o vytvoření takového systému se konala během zasedání Rady ve složení pro spravedlnost a vnitřní věci dne 24. února 2005. Všechny členské státy v zásadě přivítaly vytvoření takového systému a Rada přijala dne 14. dubna 2005 závěry o vytvoření „Systému vzájemné výměny informací mezi pověřenci pro přistěhovaleckou a azylovou politiku v členských státech“ a vyzvala Komisi, aby předložila formální legislativní návrh.Komise vždy zdůrazňovala nutnost zlepšení