text:
proces využití, postupů a technik zpracování, jakož i měděného
 šrotu získaného procesem využití odpadů tyto cíle splňují, protože by
 měla vést k produkci měděného šrotu bez nebezpečných
 vlastností a dostatečně prostého složek jiných než měď a
 nekovových příměsí.
 (4) Za účelem zajištění
 souladu s těmito kritérii je vhodné stanovit, aby byly vydány informace o
 měděném šrotu, který přestal být odpadem, a aby byl zaveden
 systém řízení.
 (5) Budou-li na základě
 sledování vývoje situace na trhu s měděným šrotem zaznamenány
 nepříznivé účinky na recyklační trhy s měděným šrotem,
 zejména pokud jde o dostupnost tohoto šrotu a přístup k němu, může
 dojít k tomu, že bude nutno tato kritéria přezkoumat.
 (6) S ohledem na to, aby se
 provozovatelé mohli přizpůsobit těmto kritériím, která stanoví,
 kdy měděný šrot přestává být odpadem, je vhodné stanovit, aby se
 toto nařízení použilo až po uplynutí přiměřeně
 dlouhého období.
 (7) Výbor zřízený podle
 článku 39 směrnice 2008/98/ES nevydal k opatřením stanoveným
 tímto nařízením žádné stanovisko, Komise proto předložila Radě
 návrh týkající se uvedených opatření a předala jej Evropskému
 parlamentu,
 PŘIJALA
 TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Předmět
 Toto nařízení stanoví kritéria
 určující, kdy měděný šrot přestává být odpadem.
 Článek 2
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se použijí
 definice stanovené směrnicí 2008/98/ES.
 Kromě toho se použijí tyto definice:
 1. „měděným šrotem“ se
 rozumí kovový šrot obsahující převážně měď a slitiny
 mědi;
 2. „držitelem“ se rozumí fyzická
 nebo právnická osoba, která je vlastníkem měděného šrotu;
 3. „výrobcem“ se rozumí držitel,
 který jako první předává měděný šrot jinému držiteli ve stavu,
 kdy tento měděný šrot přestal být odpadem;
 4. „dovozcem“ se rozumí
 jakákoliv fyzická či právnická osoba usazená v Unii, která dováží na celní
 území Unie měděný šrot, který přestal být odpadem;
 5. „kvalifikovanými
 zaměstnanci“ se rozumí zaměstnanci, kteří jsou na základě
 svých zkušeností či odborné přípravy kvalifikováni
 k monitorování a posuzování vlastností měděného šrotu;
 6. „vizuální prohlídkou“ se
 rozumí prohlídka všech částí dodávky měděného šrotu lidskými
 smysly nebo za použití jakéhokoli nespecializovaného vybavení;
 7. „dodávkou“ se rozumí
 určité množství měděného šrotu určeného
 k přepravě od původce k dalšímu držiteli, které
 může být uloženo v jedné nebo více přepravních jednotkách,
 například v kontejnerech.
 Článek 3
 Kritéria
 pro měděný šrot
 Měděný šrot přestává být
 odpadem, jsou-li při jeho přepravě od výrobce k dalšímu držiteli
 splněny všechny tyto podmínky:
 1) měděný šrot získaný procesem
 využití splňuje kritéria uvedená v oddílu 1 přílohy I;
 2) odpad používaný jako vstupní materiál pro
 proces využití splňuje kritéria uvedená v oddílu 2 přílohy I;
 3) odpad používaný jako vstupní materiál pro
 proces využití byl zpracován v souladu s kritérii, která jsou uvedena v oddílu
 3 přílohy I;
 4) výrobce vyhověl požadavkům
 uvedeným v článcích 4 a 5.
 Článek 4
 Prohlášení
 o shodě
 1. Výrobce nebo dovozce vydají
 ke každé dodávce měděného šrotu prohlášení o shodě podle
 vzoru uvedeného v příloze II.
 2. Výrobce nebo dovozce
 předají toto prohlášení o shodě dalšímu držiteli dodávky
 měděného šrotu. Ponechají si kopii tohoto prohlášení o shodě
 nejméně jeden rok od data jeho vystavení a na požádání ji předloží
 příslušným orgánům.
 3. Prohlášení


text:
o shodě
 může být v elektronické podobě.
 Článek 5
 Systém
 řízení
 1. Výrobce zavede vhodný systém
 řízení umožňující prokázání shody s kritérii, na něž se
 odkazuje v článku 3.
 2. Systém řízení zahrnuje
 řadu dokumentovaných postupů, které se týkají všech těchto
 aspektů:
 a) monitorování kvality měděného
 šrotu získaného procesem využití podle ustanovení oddílu 1 přílohy I
 (včetně odběru a rozboru vzorků);
 b) účinnosti monitorování záření
 podle oddílu 1.5 přílohy I;
 c) vstupní kontroly odpadu používaného jako
 vstupního materiálu pro proces využití podle oddílu 2 přílohy I;
 d) monitorování postupů a technik
 zpracování popsaných v oddíle 3.3 přílohy I;
 e) zpětné vazby od zákazníků, pokud
 jde o dodržení požadavků na kvalitu měděného šrotu;
 f) vedení záznamů o výsledcích
 monitorování prováděného podle písmen a) až d);
 g) přezkumu a zlepšování systému
 řízení;
 h) odborné přípravy
 zaměstnanců.
 3. Systém řízení
 předepisuje pro každé z kritérií zvláštní monitorovací požadavky,
 které jsou uvedeny v příloze I.
 4. Pokud některý z
 postupů zpracování uvedených v oddíle 3.3 přílohy I provádí
 předchozí držitel, zajistí výrobce, aby dodavatel zavedl systém
 řízení, který je v souladu s požadavky tohoto článku.
 5. Subjekt posuzování shody ve
 smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008[2], který získal akreditaci v
 souladu s uvedeným nařízením, nebo environmentální ověřovatel ve
 smyslu čl. 2 odst. 20 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady
 (ES) č. 1221/2009[3],
 který je akreditován nebo licencován v souladu s uvedeným nařízením,
 ověří, že systém řízení je ve shodě s požadavky tohoto
 článku. Toto ověření se provádí vždy jednou za tři roky.
 Za ověřovatele s dostatečnou
 specifickou zkušeností pro výkon ověřování uvedeného v tomto
 nařízení se považují pouze ověřovatelé s tímto rozsahem
 akreditace nebo licence podle kódů NACE daných nařízením Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006[4]:
 a)* kód NACE 38 (Shromažďování, zpracování a
 likvidace odpadu; zpracování odpadu k dalšímu využití); nebo
 b) * kód NACE 24 (Výroba základních kovů),
 zejména pak kód 24.44 (Výroba mědi).
 6. Dovozce od svých
 dodavatelů požaduje, aby zavedli systém řízení, který splňuje
 požadavky odstavců 1, 2 a 3 a který ověří nezávislý externí
 ověřovatel.
 Systém řízení u dodavatele musí být
 certifikován subjektem posuzování shody, který je akreditován jedním z
 těchto způsobů:
 a) akreditačním subjektem, který pro
 výkon této činnosti úspěšně prošel vzájemným hodnocením provedeným
 orgánem uznaným podle článku 14 nařízení (ES) č. 765/2008;
 b) environmentálním ověřovatelem,
 který získal akreditaci nebo licenci od akreditačního nebo licenčního
 orgánu v souladu s nařízením (ES) č. 1221/2009, který také
 podléhá vzájemnému hodnocení podle článku 31 uvedeného nařízení.
 Ověřovatelé, kteří chtějí
 působit ve třetích zemích, musí získat zvláštní akreditaci nebo
 licenci, a to v souladu se specifikacemi stanovenými v nařízení (ES)
 č. 765/2008 nebo nařízení (ES) č. 1221/2009, a zároveň
 v rozhodnutí Komise 2011/832/EU[5].
 7. Výrobce svůj systém
 řízení na požádání zpřístupní příslušným orgánům.
 Článek 6
 Vstup
 v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se [šest měsíců po dni
 přijetí].
 Toto
 nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských
 státech v souladu se Smlouvami.
 V Bruselu

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
dne
 Za
 Radu
 předseda
 PŘÍLOHA I
 Kritéria pro měděný šrot
 Kritéria || Požadavky na vlastní kontrolu
 Oddíl 1. Kvalita měděného šrotu získaného procesem využití odpadu
 1.1 Šrot se třídí podle specifikace zákazníka, průmyslové specifikace odvětví nebo podle normy pro přímé použití pro výrobu kovů nebo kovových předmětů v hutích, v rafinaci, přetavovacích pecích nebo v jiných výrobnách kovů. || Každou dodávku třídí kvalifikovaní zaměstnanci.
 1.2 Celkové množství cizorodých látek činí ≤ 2 % hmotnosti. Cizorodými látkami jsou: a) kovy jiné než měď a měděné slitiny; b) nekovové materiály jako zemina, prach, izolační materiály a sklo; c) hořlavé nekovové látky jako pryž, plasty, textilie, dřevo a jiné chemické nebo organické látky; d) struska, pěna, stěry, prach z plynových filtrů, brusný prach, kaly. || Kvalifikovaní zaměstnanci provedou vizuální prohlídku každé dodávky. Analýza celkového množství cizorodých látek se provádí v odpovídajících intervalech (nejméně jednou za šest měsíců) v reprezentativních vzorcích z každého typu měděného šrotu. Celkové množství cizorodých látek se zjišťuje vážením poté, co se ručním tříděním nebo jinými prostředky (např. magnetem nebo podle hustoty) oddělí kovové části a předměty z mědi a měděných slitin od částí a předmětů z cizorodých materiálů. Přiměřená frekvence rozboru reprezentativních vzorků je stanovena na základě těchto faktorů: a) předpokládaného vzorce proměnlivosti kvality (vyplývajícího například z předchozích výsledků); b) rizika proměnlivosti kvality daného druhu odpadu používaného jako vstupní materiál pro proces využití a proměnlivé účinnosti postupů jeho zpracování; c) přesnosti vlastní dané metodě monitorování; a dále d) toho, zda se výsledky blíží mezním hodnotám pro celkovou výši cizorodých materiálů. Postup vedoucí ke stanovení frekvence monitorování musí být dokumentován jako součást systému řízení a musí být k dispozici při auditu.
 1.3 Šrot nesmí obsahovat nadměrné množství oxidu kovu v žádné z jeho forem, může obsahovat pouze jeho typické množství, které vzniká při skladování připraveného šrotu ve venkovním prostředí za normálních atmosférických podmínek. || Kvalifikovaní zaměstnanci provedou vizuální prohlídku každé dodávky.
 1.4 Šrot nesmí obsahovat žádné viditelné stopy oleje, olejových emulzí, mazadla či vazelíny kromě zanedbatelného množství, které neodkapává. || Kvalifikovaní zaměstnanci provedou vizuální prohlídku každé dodávky, při které se zaměří na místa, kde by mohlo s největší pravděpodobností docházet k odkapávání oleje.
 1.5 Podle vnitrostátních ani mezinárodních pravidel týkajících se monitorování a postupů reakce v případě radioaktivního kovového šrotu není nutné přistoupit k žádnému opatření reakce. Tímto požadavkem nejsou dotčeny právní předpisy týkající se ochrany zdraví zaměstnanců a veřejnosti, které byly přijaty podle kapitoly III Smlouvy o Euratomu, zejména směrnice Rady 96/29/Euratom. || Kvalifikovaní zaměstnanci sledují radioaktivitu každé dodávky. Ke každé dodávce bude vystaveno potvrzení vydané v souladu s vnitrostátními nebo mezinárodními pravidly týkajícími se postupů monitorování a reakce v případě radioaktivního kovového šrotu. Toto potvrzení může být součástí ostatní dokumentace pořízené k příslušné dodávce.
 1.6 Šrot nesmí vykazovat žádnou z nebezpečných vlastností uvedených v příloze III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES. Koncentrace látek obsažených ve šrotu musí odpovídat limitům stanoveným rozhodnutím Komise 2000/532/ES[6] a nesmí překročit limity stanovené přílohou IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004[7]. Vlastnosti kovů, které jsou součástí měděných slitin, nejsou pro


text:
tento požadavek podstatné. || Kvalifikovaní zaměstnanci prověří každou dodávku tím, že provedou její vizuální prohlídku. Vznikne-li při vizuální prohlídce podezření, že by dodávka mohla vykazovat nebezpečné vlastnosti, přijmou se další příslušná monitorovací opatření, jako je případně odebrání a testování vzorků. Zaměstnanci musí absolvovat školení o možných nebezpečných vlastnostech, které může vykazovat měděný šrot, a o složkách materiálů a znacích, podle kterých lze tyto nebezpečné vlastnosti rozpoznat. V rámci systému řízení musí být postup identifikace nebezpečných látek dokumentován.
 1.7 Šrot nesmí obsahovat žádné stlačené, uzavřené či nedostatečně otevřené nádoby, které by mohly způsobit výbuch v tavicí peci. || Kvalifikovaní zaměstnanci prověří každou dodávku tím, že provedou její vizuální prohlídku.
 1.8 Šrot nesmí obsahovat PVC v podobě potahů, barev nebo zbytků plastů. || Kvalifikovaní zaměstnanci prověří každou dodávku tím, že provedou její vizuální prohlídku.
 Oddíl 2. Odpad používaný jako vstupní materiál pro využití odpadu
 2.1 Jako vstupní materiál pro využití odpadu lze použít pouze odpad obsahující využitelnou měď nebo slitiny mědi. 2.2 Nebezpečný odpad nelze použít jako vstupní materiál, není-li doloženo, že se k eliminaci všech nebezpečných vlastností použily postupy a techniky uvedené v „kritériích pro postupy a techniky zpracování“. 2.3 Jako vstupní materiál nelze používat tyto druhy odpadu: a) piliny a třísky kovů obsahující kapaliny, jako jsou oleje či olejové emulze, a b) sudy a kontejnery, vyjma vybavení z vozidel s ukončenou životností, které obsahují nebo obsahovaly oleje či barvy. || Vstupní kontrolu veškerého přijímaného odpadu (na základě vizuální prohlídky) a průvodní dokumentace provádějí kvalifikovaní zaměstnanci, kteří jsou vyškoleni k tomu, aby rozpoznali odpad nevyhovující kritériím stanoveným v tomto oddíle.
 Oddíl 3. Postupy a techniky zpracování
 3.1 Měděný šrot musí být vytříděn u zdroje nebo během sběru nebo se surový odpad zpracuje tak, aby se oddělil měděný šrot od nekovových a jiných než měděných kovových složek. Takto získaný měděný šrot se uchovává odděleně od všech ostatních odpadů. 3.2 Musí být dokončeny veškeré mechanické úpravy (jako řezání, stříhání, drcení či granulování; třídění, dělení, čištění, odstraňování příměsí a vyprazdňování nádob) nezbytné k přípravě kovového šrotu přímo ke konečnému použití. 3.3 Na odpad obsahující nebezpečné složky se vztahují tyto zvláštní požadavky: a) Vstupní materiál, který pochází z vyřazených elektrických či elektronických zařízení či vozidel s ukončenou životností, musí být zpracován všemi postupy, které vyžaduje článek 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/96/ES[8] a článek 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES[9]. b) Chlorfluoruhlovodíky obsažené ve vyřazených zařízeních musí být zachyceny postupem schváleným příslušnými orgány. c) Kabely musí být rozsekány na kusy nebo obnaženy. Pokud je kabel potažen organickým materiálem (plasty), musí být tyto organické potahy odstraněny v souladu s nejlepšími dostupnými technikami. d) Sudy a kontejnery musí být vyprázdněny a vyčištěny. e) Nebezpečné látky, které odpad obsahuje a které nejsou uvedeny v bodě 1, musí být důkladně odstraněny postupem schváleným příslušným orgánem. ||
 Příloha II
 Prohlášení
 o shodě s kritérii pro stanovení toho, kdy odpad přestává být
 odpadem, na které odkazuje čl. 4 odst. 1
 1. || Výrobce/dovozce měděného šrotu: Název: Adresa: Kontaktní osoba: Tel.: Fax: E-mail:
 2. || a) Název či kód třídy


text:
kovového šrotu podle průmyslové specifikace či normy: b) V případě potřeby hlavní body technické specifikace poskytnuté zákazníkem, jako jsou složení, rozměry, typ a vlastnosti:
 3. || Dodávka kovového šrotu je v souladu s průmyslovou specifikací nebo normou uvedenou v bodě 2 písm. a) nebo se specifikací uvedenou zákazníkem v bodě 2 písm. b).
 4. || Dodané množství v kg:
 5. || Bylo vystaveno potvrzení o zkoušce radioaktivity vydané v souladu s vnitrostátními nebo mezinárodními pravidly postupů monitorování a postupů reakce v případě radioaktivního kovového odpadu.
 6. || Výrobce kovového šrotu uplatňuje systém řízení v souladu s požadavky nařízení (EU) č. .../... [bude doplněn po přijetí tohoto nařízení], který byl ověřen a akreditovaným subjektem posuzování shody nebo environmentálním ověřovatelem nebo, v případě, že kovový odpad, který přestal být odpadem, je dovážen na celní území Unie, nezávislým externím ověřovatelem.
 7. || Dodávka kovového šrotu splňuje kritéria, na něž odkazuje čl. 3 odst. 1, 2 a 3 nařízení (EU) č. .../... [bude doplněn po přijetí tohoto nařízení].
 8. || Prohlášení výrobce/dovozce kovového odpadu: Potvrzuji tímto, že výše uvedené údaje jsou podle mého nejlepšího vědomí úplné a pravdivé: Název: Datum: Podpis:
 [1] Úř. věst. L 312,
 22.11.2008, s. 3.
 [2] Úř. věst. L 218,
 13.8.2008, s. 30.
 [3] Úř. věst. L 342,
 22.12.2009, s. 1.
 [4] Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.
 [5] Úř. věst. L 330, 14.12.2011, s. 25.
 [6] Úř. věst. L 226,
 6.9.2000, s. 3.
 [7] Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 7.
 [8] Úř. věst. L 37, 13. 2.2003, p. 24.
 [9] Úř. věst. L 269,
 21.10.2000, s. 34.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52009PC0253
 Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví opravné koeficienty použitelné od 1. července 2008 na odměny úředníků, dočasných a smluvních zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích /* KOM/2009/0253 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 29.5.2009KOM(2009) 253 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se stanoví opravné koeficienty použitelné od 1. července 2008 na odměny úředníků, dočasných a smluvních zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemíchDŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 3019/87 ze dne 5. října 1987 pozměnilo služební řád úředníků Evropských společenství doplněním nové přílohy X, která obsahuje zvláštní předpisy a výjimky pro úředníky vykonávající služební povinnosti ve třetích zemích.Zejména byl zaveden zvláštní systém odměn a články 11, 12 a 13 nové přílohy pojednávají o odměňování úředníků vykonávajících služební povinnosti v uvedených zemích. Podle tohoto systému se odměna vyplácí v eurech v Belgii, ale může být rovněž – celá nebo její část – vyplácena v měně země, v níž jsou vykonávány služební povinnosti. V tomto případě se na tu část odměny, která je vyplácena v místní měně, použije opravný koeficient.V souladu s prvním pododstavcem článku 13 uvedené přílohy musela Rada každých šest měsíců stanovit opravné koeficienty používané ve třetích zemích.Nařízením (ESUO, EHS, Euratom) č. 2175/88 ze dne 18. července 1988 Rada rozhodla o prvních opravných koeficientech použitelných od 10. října 1987.Od začátku uplatňování nového služebního řádu, s účinkem ode dne 1. května 2004 (nařízení (ES, Euratom) č. 723/2004 ze dne 22. března 2004), se tento systém odměn vztahuje také na smluvní zaměstnance.V souladu s prvním pododstavcem článku 13 přílohy X uvedeného nového služebního řádu musí Rada jednou za rok stanovit opravné koeficienty používané ve třetích zemích.Poslední opravné koeficienty Rada stanovila v nařízení (ES) č. 624/2008 ze dne 23. června 2008 s účinkem ode dne 1. července 2007.Tento návrh se týká stanovení opravných koeficientů použitelných od 1. července 2008 na odměny úředníků, dočasných a smluvních zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích.Dopad na rozpočet je zanedbatelný (snížení výdajů) vzhledem k celkovému rozpočtu určenému na provoz delegací.Systém odměňování mimo Unii se zakládá na zásadě rovnosti kupní síly mezi odměnami vyplácenými v místní měně a odměnami v Bruselu.Použití této zásady je založeno na hospodářských paritách vypočítaných Eurostatem. Opravný koeficient je činitel, jenž se získá vydělením hodnoty hospodářské parity směnným kurzem. Těžiště stanovení opravných koeficientů proto spočívá ve výpočtu hospodářských parit mezi jednotlivými místy výkonu služebních povinností a Bruselem.Použité směnné kurzy se stanoví v souladu s prováděcími pravidly k finančnímu nařízení a odpovídají datu použitelnosti opravných koeficientů.Tabulka A určuje pro každé místo výkonu služebních povinností a pro červenec 2008 nové hospodářské parity, odpovídající směnné kurzy a z toho vyplývající opravné koeficienty.Tabulka B uvádí pro každé místo výkonu služebních povinností procentuální změnu čísel uvedených v tabulce A oproti červenci 2007.PŘÍLOHA K DŮVODOVÉ ZPRÁVĚTABULKA A |MÍSTO VÝKONU SLUŽEBNÍCH POVINNOSTÍ | Hospodářské parity Červenec 2008 | Směnný kurz Červenec 2008* | Opravné koeficienty Červenec 2008** |(***) | Afghánistán | 0 | 0 | 0 |Jižní Afrika | 5,858 | 12,488 | 46,9 |Albánie


text: | 95,91 | 122,216 | 78,5 |Alžírsko | 84,93 | 97,1003 | 87,5 |Bývalá jugoslávská republika Makedonie | 43,65 | 61,3866 | 71,1 |Angola | 131,1 | 116,256 | 112,8 |Saúdská Arábie | 4,612 | 5,8328 | 79,1 |Argentina | 2,605 | 4,7583 | 54,7 |Arménie | 335,1 | 471,45 | 71,1 |Austrálie | 1,778 | 1,6383 | 108,5 |Ázerbájdžán | 0,94 | 1,28866 | 72,9 |Bangladéš | 48,33 | 106,457 | 45,4 |Barbados | 3,305 | 3,13385 | 105,5 |Bělorusko | 2074 | 3305,33 | 62,7 |Benin | 609,3 | 655,957 | 92,9 |Bolívie | 5,617 | 11,3386 | 49,5 |Bosna a Hercegovina (Sarajevo) | 1,538 | 1,95583 | 78,6 |Bosna a Hercegovina (Banja Luka) | 1,227 | 1,95583 | 62,7 |Botswana | 4,753 | 10,3407 | 46 |Brazílie | 2,414 | 2,5282 | 95,5 |Burkina Faso | 632,9 | 655,957 | 96,5 |(***) | Burundi | 0 | 0 | 0 |Kambodža | 4025 | 6420 | 62,7 |Kamerun | 719,8 | 655,957 | 109,7 |Kanada | 1,25 | 1,585 | 78,9 |Kapverdy | 82,07 | 110,265 | 74,4 |Chile | 454,1 | 786,65 | 57,7 |Čína | 8,067 | 10,8066 | 74,6 |Západní břeh Jordánu a pásmo Gazy | 5,41 | 5,2457 | 103,1 |Kolumbie | 2181 | 2752,81 | 79,2 |Kongo (Brazzaville) | 846,6 | 655,957 | 129,1 |Jižní Korea | 1488 | 1639,76 | 90,7 |Kostarika | 561,9 | 818,156 | 68,7 |Pobřeží slonoviny | 655,2 | 655,957 | 99,9 |Chorvatsko | 7,7 | 7,2438 | 106,3 |Kuba | 1,157 | 1,5748 | 73,5 |Džibutsko | 241,3 | 282,673 | 85,4 |Egypt | 2,825 | 8,35145 | 33,8 |Salvador | 1,001 | 1,5748 | 63,6 |Ekvádor | 0,912 | 1,5748 | 57,9 |Eritrea | 9,914 | 23,6643 | 41,9 |Spojené státy americké (New York) | 1,441 | 1,5748 | 91,5 |Spojené státy americké (Washington) | 1,339 | 1,5748 | 85 |Etiopie | 11,72 | 15,0585 | 77,8 |Gabon | 724,4 | 655,957 | 110,4 |Gambie | 22,66 | 32,25 | 70,3 |Gruzie | 2,198 | 2,2049 | 99,7 |Ghana | 0,873 | 1,607 | 54,3 |Guatemala | 8,379 | 11,8578 | 70,7 |Guinea (Konakry) | 3905 | 7016,07 | 55,7 |Guinea-Bissau | 751,4 | 655,957 | 114,6 |Guyana | 169,3 | 316,224 | 53,5 |Haiti | 65,96 | 63,28 | 104,2 |Honduras | 18 | 29,8632 | 60,3 |Hongkong | 10,25 | 12,2857 | 83,4 |Fidži | 1,691 | 2,34165 | 72,2 |Šalomounovy ostrovy | 10,37 | 12,1202 | 85,6 |Indie | 33,97 | 66,775 | 50,9 |Indonésie (Banda Aceh) | 7177 | 14511,8 | 49,5 |Indonésie (Jakarta) | 10024 | 14511,8 | 69,1 |(***) | Irák | 0 | 0 | 0 |Izrael | 6,239 | 5,2457 | 118,9 |Jamajka | 94,87 | 110,189 | 86,1 |Japonsko (Tokio) | 175,5 | 167,08 | 105 |Jordánsko | 0,782 | 1,11653 | 70 |Kazachstán (Almaty) | 142,1 | 187,99 | 75,6 |Kazachstán (Astana) | 133,5 | 187,99 | 71 |Keňa | 73,85 | 100,039 | 73,8


text: |Kyrgyzstán | 49,76 | 57,37 | 86,7 |Kosovo (Priština) | 0,575 | 1 | 57,5 |Laos | 10546 | 13581,5 | 77,6 |Lesotho | 5,901 | 12,488 | 47,3 |Libanon | 1899 | 2374,01 | 80 |(***) | Libérie | 0 | 0 | 0 |Madagaskar | 2104 | 2499,25 | 84,2 |Malajsie | 3,379 | 5,1378 | 65,8 |Malawi | 138,7 | 217,97 | 63,6 |Mali | 548 | 655,957 | 83,5 |Maroko | 9,966 | 11,4625 | 86,9 |Mauricius | 30,56 | 42,0765 | 72,6 |Mauritánie | 222,8 | 363,805 | 61,2 |Mexiko | 11,32 | 16,2323 | 69,7 |Moldavsko | 10,41 | 15,511 | 67,1 |Černá Hora | 0,689 | 1 | 68,9 |Mosambik | 26,8 | 37,25 | 71,9 |Namibie | 7,178 | 12,488 | 57,5 |Nepál | 70,88 | 107,39 | 66 |Nikaragua | 14,1 | 30,5144 | 46,2 |Niger | 562,2 | 655,957 | 85,7 |Nigérie | 167,7 | 180,296 | 93 |Norsko | 10,47 | 7,979 | 131,2 |Nová Kaledonie | 167,5 | 119,332 | 140,4 |Nový Zéland | 1,863 | 2,0737 | 89,8 |Uganda | 1765 | 2524,67 | 69,9 |Uzbekistán | 937,2 | 2063,02 | 45,4 |Pákistán | 45,94 | 104,753 | 43,9 |Panama | 0,822 | 1,5748 | 52,2 |Papua Nová Guinea | 3,06 | 4,16406 | 73,5 |Paraguay | 5025 | 6010,12 | 83,6 |Peru | 3,121 | 4,62912 | 67,4 |Filipíny | 42,94 | 70,394 | 61 |Středoafrická republika | 741,7 | 655,957 | 113,1 |Demokratická republika Kongo (Kinshasa) | 976,8 | 870,128 | 112,3 |Dominikánská republika | 30,16 | 51,7865 | 58,2 |Rusko | 44,96 | 36,9134 | 121,8 |Rwanda | 698,8 | 845,236 | 82,7 |Samoa | 2,565 | 3,91803 | 65,5 |Senegal | 577,8 | 655,957 | 88,1 |Srbsko (Bělehrad) | 58,5 | 79,1266 | 73,9 |Sierra Leone | 3189 | 4626,95 | 68,9 |Singapur | 2,055 | 2,1449 | 95,8 |Súdán | 1,607 | 3,2129 | 50 |Srí Lanka | 97,6 | 168,088 | 58,1 |Jižní Súdán (Juba) | 2,813 | 3,2129 | 87,6 |Švýcarsko (Ženeva) | 1,801 | 1,6053 | 112,2 |Švýcarsko (Bern) | 1,733 | 1,6053 | 108 |Surinam | 1,736 | 4,3775 | 39,7 |Svazijsko | 5,8 | 12,488 | 46,4 |Sýrie | 47,79 | 71,51 | 66,8 |Tádžikistán | 3,309 | 5,40267 | 61,2 |Tchaj-wan | 36,97 | 47,84 | 77,3 |Tanzanie | 1130 | 1841,27 | 61,4 |Čad | 848,3 | 655,957 | 129,3 |Thajsko | 27,69 | 52,819 | 52,4 |Východní Timor | 0,892 | 1,5748 | 56,6 |Togo | 570,5 | 655,957 | 87 |Tonga | 2,419 | 2,845 | 85 |Trinidad a Tobago | 5,95 | 9,66265 | 61,6 |Tunisko | 1,26 | 1,8338 | 68,7 |Turecko | 1,567 | 1,941 | 80,7 |Ukrajina | 8,258 | 7,55001 | 109,4 |Uruguay | 22,43 | 30,6299 | 73,2 |Vanuatu | 156,1 | 147,765 | 105,6 |Venezuela | 2,067 | 3,38582 | 61 |Vietnam | 11364 | 28265,5 | 40,2 |Jemen | 178,6 | 313,316 | 57 |Zambie


text: | 3169 | 5015,03 | 63,2 |(***) | Zimbabwe | 0 | 0 | 0 |* EURO 1 = národní měna (Kuba, Salvador, Ekvádor = USD). ** Brusel = 100 %. |*** Údaj není znám |TABULKA B |MÍSTO VÝKONU SLUŽEBNÍCH POVINNOSTÍ | Vývoj (v %) porovnání července 2008 s červencem 2007 |Hospodářské parity | Směnný kurz | Opravné koeficienty |Afghánistán | - | - | - |Jižní Afrika | 1,61 | 30,46 | -22,1 |Albánie | -1,92 | 0,18 | -2,1 |Alžírsko | 2,3 | 3,76 | -1,4 |Bývalá jugoslávská republika Makedonie | -0,77 | 0,01 | -0,8 |Angola | 0,15 | 15,45 | -13,2 |Saúdská Arábie | 7,53 | 15,01 | -6,5 |Argentina | 9,78 | 14,44 | -4,2 |Arménie | -41,15 | 2,26 | -42,4 |Austrálie | -0,45 | 2,92 | -3,3 |Ázerbájdžán | - | - | - |Bangladéš | 8,22 | 14,93 | -5,8 |Barbados | -4,89 | 16,94 | -18,7 |Bělorusko | - | - | - |Benin | 1,11 | 0 | 1,1 |Bolívie | 10,03 | 6,58 | 3,1 |Bosna a Hercegovina (Sarajevo) | -0,06 | 0 | -0,1 |Bosna a Hercegovina (Banja Luka) | - | - | - |Botswana | 0,3 | 23 | -18,4 |Brazílie | -0,49 | -2,86 | 2,5 |Burkina Faso | 6,37 | 0 | 6,4 |Burundi | - | - | - |Kambodža | 5,09 | 16,94 | -10,2 |Kamerun | 7,66 | 0 | 7,7 |Kanada | -5,94 | 10,89 | -15,2 |Kapverdy | -8,01 | 0 | -8 |Chile | -9,6 | 11,93 | -19,3 |Čína | 1,57 | 5,38 | -3,6 |Západní břeh Jordánu a pásmo Gazy | 3,26 | -7,74 | 11,9 |Kolumbie | 1,77 | 5,47 | -3,5 |Kongo (Brazzaville) | -0,85 | 0 | -0,8 |Jižní Korea | 4,64 | 31,37 | -20,4 |Kostarika | 9,21 | 17,14 | -6,8 |Pobřeží slonoviny | -0,32 | 0 | -0,3 |Chorvatsko | -1,31 | -0,83 | -0,5 |Kuba | -0,17 | 16,94 | -14,6 |Džibutsko | 6,86 | 18,11 | -9,4 |Egypt | -25,78 | 8,74 | -31,9 |Salvador | -2,34 | 16,94 | -16,4 |Ekvádor | 4,47 | 16,94 | -10,6 |Eritrea | -5,58 | 15,71 | -18,3 |Spojené státy americké (New York) | 4,12 | 16,94 | -11 |Spojené státy americké (Washington) | 1,67 | 16,94 | -13,1 |Etiopie | 8,12 | 22,61 | -11,9 |Gabon | -10,25 | 0 | -10,2 |Gambie | 5,05 | -9,54 | 16,2 |Gruzie | 0,14 | -2,95 | 3,2 |Ghana | -99,99 | -99,99 | -22,1 |Guatemala | 2,72 | 14,3 | -10,1 |Guinea (Konakry) | 19,38 | 57,18 | -24 |Guinea-Bissau | 13,76 | 0 | 13,8 |Guyana | 0,3 | 16,26 | -13,8 |Haiti | 10,3 | 25,75 | -12,3 |Honduras | 1,12 | 16,95 | -13,5 |Hongkong | 2,7 | 16,71 | -12 |Fidži | 5,1 | 6,97 | -1,8 |Šalomounovy ostrovy | 13,93 | 26,17 | -9,7 |Indie | 17,83 | 22,48 | -3,8 |Indonésie (Jakarta) | 1,14 |


text: 18,71 | -14,8 |Indonésie (Banda Aceh) | 8,87 | 18,71 | -8,2 |Irák | - | - | - |Izrael | 0,24 | -7,74 | 8,6 |Jamajka | 14,27 | 20,08 | -4,9 |Japonsko (Tokio) | -0,51 | 0,89 | -1,4 |Jordánsko | 5,39 | 16,94 | -9,9 |Kazachstán (Almaty) | -29,9 | 16,27 | -39,7 |Kazachstán (Astana) | 15,4 | 16,27 | -0,8 |Keňa | 0,54 | 11,59 | -9,9 |Kyrgyzstán | 10,26 | 12,25 | -1,8 |Kosovo (Priština) | - | - | - |Laos | 11,23 | 6,34 | 4,6 |Lesotho | -0,59 | 30,46 | -23,7 |Libanon | 8,76 | 16,94 | -7 |Libérie | - | - | - |Madagaskar | -1,87 | 0,97 | -2,8 |Malajsie | -2,65 | 10,06 | -11,6 |Malawi | 2,14 | 15,25 | -11,4 |Mali | -1,67 | 0 | -1,8 |Maroko | -0,44 | 2,48 | -2,9 |Mauricius | 4,66 | 0,14 | 4,5 |Mauritánie | -1,2 | 5,28 | -6,3 |Mexiko | 4,62 | 11,56 | -6,3 |Moldavsko | 5,73 | -6,04 | 12,6 |Černá Hora | -1,15 | 0 | -1,1 |Mosambik | -1,25 | 6,69 | -7,5 |Namibie | 3,47 | 30,46 | -20,7 |Nepál | -1,88 | 22,7 | -20 |Nikaragua | -0,35 | 22,93 | -18,9 |Niger | 0,82 | 0 | 0,8 |Nigérie | 15,26 | 6,66 | 8 |Norsko | -0,29 | 0,34 | -0,6 |Nová Kaledonie | 3,78 | 0 | 3,8 |Nový Zéland | -2,97 | 18,41 | -18,1 |Uganda | 4,81 | 15,63 | -9,3 |Uzbekistán | - | - | - |Pákistán | 14,65 | 32,48 | -13,4 |Panama | 0,12 | 16,94 | -14,4 |Papua Nová Guinea | 4,15 | 5,25 | -1,1 |Paraguay | -10,06 | -11,54 | 1,7 |Peru | -5,65 | 8,42 | -13 |Filipíny | 6,82 | 12,77 | -5,3 |Středoafrická republika | -5,03 | 0 | -5 |Demokratická republika Kongo (Kinshasa) | 0,71 | 16,2 | -13,3 |Dominikánská republika | 1,11 | 20,38 | -16 |Rusko | 5,54 | 6,25 | -0,7 |Rwanda | 3,86 | 15,2 | -9,8 |Samoa | - | - | - |Senegal | 0,43 | 0 | 0,5 |Srbsko (Bělehrad) | 8,84 | -2,74 | 11,8 |Sierra Leone | 5,63 | 15,63 | -8,6 |Singapur | -2,88 | 3,87 | -6,5 |Súdán | -98,94 | -98,8 | -11 |Srí Lanka | 22,66 | 12,48 | 9,2 |Jižní Súdán (Juba) | - | - | - |Švýcarsko (Ženeva) | -0,88 | -2,97 | 2,2 |Švýcarsko (Bern) | -4,52 | -2,97 | -1,5 |Surinam | -5,55 | 17,67 | -19,6 |Svazijsko | 6,23 | 30,46 | -18,6 |Sýrie | 1,44 | 5,3 | -3,7 |Tádžikistán | 6,85 | 16,64 | -8,5 |Tchaj-wan | -0,14 | 8,19 | -7,6 |Tanzanie | 7,41 | 8,4 | -0,8 |Čad | -0,08 | 0 | -0,1 |Thajsko | -4,62 | 23,24 | -22,6 |Východní Timor | -0,34 | 16,94 | -14,9 |Togo | -2,69 | 0 | -2,7 |Tonga | - |


text: - | - |Trinidad a Tobago | 3,44 | 14,79 | -9,8 |Tunisko | 0,8 | 4,89 | -3,9 |Turecko | 5,03 | 9,07 | -3,7 |Ukrajina | 12,46 | 11,23 | 1,1 |Uruguay | -0,18 | -4,82 | 4,9 |Vanuatu | -6,97 | 7,96 | -13,9 |Venezuela | -99,89 | -99,88 | -6,4 |Vietnam | 2,3 | 31,03 | -21,9 |Jemen | -13,64 | 17,17 | -26,3 |Zambie | -4,69 | -2,25 | -2,5 |Zimbabwe | - | - | - |NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se stanoví opravné koeficienty použitelné od 1. července 2008 na odměny úředníků, dočasných a smluvních zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemíchRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Společenství, stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68[1], a zejména na první pododstavec článku 13 přílohy X uvedeného řádu,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba zohlednit vývoj životních nákladů v zemích mimo Společenství a následně stanovit opravné koeficienty, které se použijí s účinností od 1. července 2008 na odměny úředníků, dočasných a smluvních zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích, které jsou vypláceny v měně země, v níž jsou vykonávány služební povinnosti.(2) Opravné koeficienty, podle nichž byla uskutečněna platba na základě nařízení Rady (ES) č. 624/2008[2], mohou se zpětným účinkem vést k úpravě odměn v kladném nebo záporném směru.(3) Dojde-li v důsledku nových opravných koeficientů k navýšení odměn, měl by být stanoven doplatek.(4) Dojde-li v důsledku nových opravných koeficientů ke snížení odměn, mělo by být stanoveno vrácení přeplatku za období mezi 1. červencem 2008 a datem vstupu tohoto nařízení v platnost.(5) Je třeba stanovit, že se případné vrácení přeplatku bude moci týkat pouze období o maximální délce šesti měsíců, jež předcházelo vstupu tohoto nařízení v platnost, a že jeho účinky budou moci být rozloženy na období o maximální délce dvanácti měsíců od tohoto data, podobně jako v případě ustanovení týkajících se opravných koeficientů použitelných uvnitř Společenství na odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Opravné koeficienty použitelné na odměny úředníků a dočasných a smluvních zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích, které se vyplácí v měně státu, v němž jsou vykonávány služební povinnosti, se stanoví v příloze tohoto nařízení s účinností od 1. července 2008.Směnné kurzy používané pro výpočet těchto odměn se stanoví v souladu s prováděcími pravidly k finančnímu nařízení a odpovídají datu uvedenému v prvním pododstavci.Článek 21. Orgány provedou zpětné platby v případě zvýšení odměn v důsledku opravných koeficientů stanovených v příloze.2. Orgány zpětně upraví odměny směrem dolů v případě snížení odměn způsobeného opravnými koeficienty stanovenými v příloze za období mezi 1. červencem 2008 a datem vstupu tohoto nařízení v platnost.Zpětné úpravy, z nichž vyplývá povinnost vrátit přeplatky, se týkají období o maximální délce šesti měsíců, jež předchází datu vstupu tohoto nařízení v platnost. Vrácení se rozloží na období o maximální délce dvanácti měsíců počínaje stejným datem.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku


text: Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyně PŘÍLOHAPŘÍLOHAMÍSTO VÝKONU SLUŽEBNÍCH POVINNOSTÍ | Opravné koeficienty Červenec 2008 |(***) | Afghánistán | 0 |Jižní Afrika | 46,9 |Albánie | 78,5 |Alžírsko | 87,5 |Bývalá jugoslávská republika Makedonie | 71,1 |Angola | 112,8 |Saúdská Arábie | 79,1 |Argentina | 54,7 |Arménie | 71,1 |Austrálie | 108,5 |Ázerbájdžán | 72,9 |Bangladéš | 45,4 |Barbados | 105,5 |Bělorusko | 62,7 |Benin | 92,9 |Bolívie | 49,5 |Bosna a Hercegovina (Sarajevo) | 78,6 |Bosna a Hercegovina (Banja Luka) | 62,7 |Botswana | 46 |Brazílie | 95,5 |Burkina Faso | 96,5 |(***) | Burundi | 0 |Kambodža | 62,7 |Kamerun | 109,7 |Kanada | 78,9 |Kapverdy | 74,4 |Chile | 57,7 |Čína | 74,6 |Západní břeh Jordánu a pásmo Gazy | 103,1 |Kolumbie | 79,2 |Kongo (Brazzaville) | 129,1 |Jižní Korea | 90,7 |Kostarika | 68,7 |Pobřeží slonoviny | 99,9 |Chorvatsko | 106,3 |Kuba | 73,5 |Džibutsko | 85,4 |Egypt | 33,8 |Salvador | 63,6 |Ekvádor | 57,9 |Eritrea | 41,9 |Spojené státy americké (New York) | 91,5 |Spojené státy americké (Washington) | 85 |Etiopie | 77,8 |Gabon | 110,4 |Gambie | 70,3 |Gruzie | 99,7 |Ghana | 54,3 |Guatemala | 70,7 |Guinea (Konakry) | 55,7 |Guinea-Bissau | 114,6 |Guyana | 53,5 |Haiti | 104,2 |Honduras | 60,3 |Hongkong | 83,4 |Fidži | 72,2 |Šalomounovy ostrovy | 85,6 |Indie | 50,9 |Indonésie (Banda Aceh) | 49,5 |Indonésie (Jakarta) | 69,1 |(***) | Irák | 0 |Izrael | 118,9 |Jamajka | 86,1 |Japonsko (Tokio) | 105 |Jordánsko | 70 |Kazachstán (Almaty) | 75,6 |Kazachstán (Astana) | 71 |Keňa | 73,8 |Kyrgyzstán | 86,7 |Kosovo (Priština) | 57,5 |Laos | 77,6 |Lesotho | 47,3 |Libanon | 80 |(***) | Libérie | 0 |Madagaskar | 84,2 |Malajsie | 65,8 |Malawi | 63,6 |Mali | 83,5 |Maroko | 86,9 |Mauricius | 72,6 |Mauritánie | 61,2 |Mexiko | 69,7 |Moldavsko | 67,1 |Černá Hora | 68,9 |Mosambik | 71,9 |Namibie | 57,5 |Nepál | 66 |Nikaragua | 46,2 |Niger | 85,7 |Nigérie | 93 |Norsko | 131,2 |Nová Kaledonie | 140,4 |Nový Zéland | 89,8 |Uganda | 69,9 |Uzbekistán | 45,4 |Pákistán | 43,9 |Panama | 52,2 |Papua Nová Guinea | 73,5 |Paraguay | 83,6 |Peru | 67,4 |Filipíny | 61 |Středoafrická republika | 113,1 |Demokratická republika Kongo (Kinshasa) | 112,3 |Dominikánská republika | 58,2 |Rusko | 121,8 |Rwanda | 82,7 |Samoa | 65,5 |Senegal | 88,1 |Srbsko (Bělehrad) | 73,9 |Sierra Leone | 68,9 |Singapur | 95,8 |Súdán | 50 |Srí Lanka | 58,1 |Jižní Súdán (Juba) | 87,6 |Švýcarsko (Ženeva) | 112,2 |Švýcarsko (Bern) | 108 |Surinam | 39,7 |Svazijsko | 46,4 |Sýrie | 66,8 |Tádžikistán | 61,2 |Tchaj-wan | 77,3 |Tanzanie | 61,4 |Čad | 129,3 |Thajsko | 52,4 |Východní Timor | 56,6 |Togo | 87 |Tonga | 85 |Trinidad a Tobago | 61,6 |Tunisko | 68,7 |Turecko | 80,7 |Ukrajina | 109,4 |Uruguay | 73,2 |Vanuatu | 105,6 |Venezuela | 61 |Vietnam | 40,2


text: |Jemen | 57 |Zambie | 63,2 |(***) | Zimbabwe | 0 |*** Údaj není znám |VÝKAZ ROZPOČTOVÉHO DOPADU1. PŘÍSLUŠNÝ ROZPOČTOVÝ OKRUH A NÁZEVXX-01.01.02-01 et XX-01.02.02-01.Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví opravné koeficienty použitelné od 1. července 2008 na odměny úředníků, dočasných a smluvních zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích.2. PRÁVNÍ ZÁKLADČlánky 12 a 13 přílohy X služebního řádu.3. FINANČNÍ DOPAD – SOUHRNNÉ ÚDAJE PRO ROZPOČTOVÝ ROK (v eurech)1.1. Odhadovaná výše skutečných výdajůna rok 2008: 165 923 000 EUR (13 826 916,67 měsíčně) (1)1.2. Odhad dopadu opravnýchkoeficientů v červenci 2008: − 35 547,20 EUR (2) (snížení výdajů)1.3. Odhadované roční výdaje [(2) x 12]: − 426 566,50 EUR (snížení výdajů)1.4. Dopad vzhledem k odhadované částceskutečných výdajů [(2): (1)] : − 0,25708 % (snížení výdajů)Pozn. Do tohoto finančního dopadu není započítán dopad, který vyplyne z průběžných opravných koeficientů, které později každý měsíc stanoví Komise.[1] Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 420/2008 (Úř. věst. L 127, 15.5.2008, s. 1).[2] Úř. věst. L 172, 2.7.2008, s. 1.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 7.12.2015
 COM(2015) 613 final
 2015/0277(COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví, kterým se ruší nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008
 (Text s významem pro EHP)
 {SWD(2015) 262 final}{SWD(2015) 263 final}
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Důvody a cíle návrhu
 Tato iniciativa je součástí strategie Evropské komise v oblasti letectví na rok 2015 zaměřené na zlepšení konkurenceschopnosti EU v odvětví letectví“. Jejím cílem je připravit regulační rámec EU v oblasti bezpečnosti letectví na úkoly příštích deseti až patnácti let, a i nadále tak pro cestující i pro širokou veřejnost zajistit bezpečnou a spolehlivou leteckou dopravu šetrnou k životnímu prostředí. Tato iniciativa vychází ze zkušeností získaných za více než dvanáct let při provádění nařízení (ES) č. 216/2008
 1
 a nařízení předchozího
 2
 .
 Nezbytnými předpoklady konkurenceschopného odvětví letectví jsou bezpečnost a zohledňování ochrany životního prostředí. Očekává se, že letecká doprava v Evropě v roce 2035 dosáhne počtu 14,4 milionu letů (o 50 % více než v roce 2012), a cílem Komise proto je zajistit, aby systém i nadále vykazoval stávající nízký počet nehod, do budoucna umožnil bezpečný růst odvětví letectví v EU, a přispíval tak k jeho vysoké konkurenceschopnosti. Pro tento účel tato iniciativa navrhuje zavést přístup k regulaci bezpečnosti založený na posuzování rizik a na výkonnosti, překonat existující nedostatky v oblasti bezpečnosti a lépe zohlednit vzájemnou závislost mezi bezpečností letectví a jinými technickými oblastmi regulace, jako je ochrana letectví nebo ochrana životního prostředí.
 Ačkoli je bezpečnost letectví hlavním cílem tohoto návrhu, není cílem jediným. Na tento návrh je nutné rovněž nahlížet v souvislosti s prioritami Komise v oblasti podpory zaměstnanosti a růstu, rozvoje vnitřního trhu a posílení pozice Evropy na mezinárodní scéně. Tato iniciativa má přispět ke konkurenceschopnosti evropského odvětví letectví a leteckého průmyslu, jež vytváří vysoce hodnotná pracovní místa a je zdrojem technologických inovací. Vytvoří účinný regulační rámec pro integraci nových obchodních modelů a vznikajících technologií. Tato iniciativa zejména navrhuje vytvořit rámec Unie pro bezpečné začlenění bezpilotních letadel do evropského vzdušného prostoru.
 Tento návrh rovněž reaguje na výzvy členských států, odvětví letectví a uživatelů vzdušného prostoru požadující proporcionálnější a pružnější přístup k regulaci bezpečnosti a odstranění pravidel, která brzdí podnikání přílišnými normativními požadavky. Navrhuje zejména zavést nastavitelný rámec, který bude brát ohled na existující rozdíly mezi různými sektory civilního letectví a s nimi spojenými riziky. Očekává se, že tento přístup prospěje celému odvětví letectví v Unii, a bude vyhovovat zejména potřebám malých a středních podniků (MSP).
 Členské státy a Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) budou muset v oblasti regulace a dozoru při přechodu na přístup, který je založen na posuzování rizik a na výkonnosti, rozvinout nové dovednosti a kvalifikace a budou také muset držet krok s nejnovějšími technologiemi, jež vyvíjí průmysl. Tato iniciativa podporuje dosažení těchto cílů tím, že navrhuje lepší systém koordinace a rozvoje výzkumu a výcviku v oblasti letectví.
 Tento návrh rovněž reaguje na výzvy, jimž čelí některé vnitrostátní úřady při zachování a financování


text:
zdrojů nezbytných pro provádění požadované práce v oblasti certifikace a dozoru. V souvislosti s tím tato iniciativa navrhuje rámec pro sdružování a sdílení technických zdrojů mezi vnitrostátními úřady a Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví, který zahrnuje možnost dobrovolného přenesení povinností pro provádění právních předpisů Unie.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Tato iniciativa vychází ze stávajících ustanovení Unie, která se týkají bezpečnosti civilního letectví a jsou v současnosti obsažena v nařízení (ES) č. 216/2008.
 Návrh je v souladu s iniciativou Komise z roku 2013 k urychlení realizace projektu jednotného evropského nebe (iniciativa SES II+)
 3
 . Při přípravě tohoto návrhu Komise vzala v úvahu návrh Komise COM(2013) 409 ze dne 11. června 2013 a výsledky dosavadních diskusí v Evropském parlamentu a v Radě ohledně změn nařízení (ES) č. 216/2008 týkajících se iniciativy SES II+. S cílem vyhnout se souběžnému projednávání dvou legislativních návrhů týkajících se nařízení (ES) č. 216/2008 a jelikož tento návrh je komplexnější, byly navrhované změny nařízení (ES) č. 216/2008 týkající se iniciativy SES II+ začleněny do tohoto nového návrhu a přizpůsobeny nové struktuře a formulačnímu stylu tohoto návrhu. V důsledku toho nebude Komise usilovat o další projednávání návrhu COM(2013) 409 ze dne 11. června 2013, který byl předložen jako součást iniciativy SES II+.
 Tam, kde změny navrhované touto iniciativou mají dopad na jiné právní předpisy Unie přijaté Evropským parlamentem a Radou, které se týkají letecké dopravy (jak je tomu v případě vyšetřování nehod, oznamování událostí a vydávání licencí leteckým dopravcům), jsou v zájmu zajištění jednotnosti přístupu navrženy příslušné změny jiných aktů Unie.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Tato iniciativa souvisí se strategickými cíli Komise na podporu „zaměstnanosti a růstu“ a „lepšího a spravedlivějšího vnitřního trhu a posílené průmyslové základny“ na období 2014–2019 a je s nimi v plném souladu.
 Tento návrh je rovněž v souladu se „společným přístupem k decentralizovaným agenturám“, na kterém se Komise, Evropský parlament a Rada shodly v roce 2012, a tam, kde je to relevantní, slaďuje ustanovení týkající se Evropské agentury pro bezpečnost letectví se standardními doložkami doporučenými v rámci tohoto společného přístupu.
 Účelem této iniciativy je rovněž sladit projektování a provoz bezpilotních letadel s rámcem širší politiky v oblasti letectví. Bezpilotní letadla se stanou dalším typem leteckého prostředku, který bude na evropském leteckém trhu poskytovat širokou škálu nových služeb ve smyslu nařízení (ES) 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství. Protože bezpilotní letadla sdílejí stejný vzdušný prostor s ostatními letadly, musí bezpečnost jejich provozu odpovídat celkové politice bezpečnosti letectví. Konečně provoz bezpilotních letadel musí být v souladu také s pravidly letového provozu stanovenými ve společných pravidlech létání
 4
 .
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Tento návrh vychází z čl. 100 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, který tvoří právní základ pro přijímání opatření Unie týkajících se letecké dopravy.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Podle nařízení (ES) č. 1592/2002 a nařízení (ES) č. 216/2008 byla na Unii převedena odpovědnost za úkoly týkající se letové způsobilosti a slučitelnosti výrobků letecké techniky se životním prostředím, letového provozu,


text:
vydávání průkazů způsobilosti letových posádek, letišť a uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb (ATM/ANS), jakož i bezpečnosti provozovatelů ze třetích zemí. Proto je nyní bezpečnost civilního letectví již více než deset let regulována na úrovni Unie. Je to důsledek toho, že letecká doprava a výroba v oblasti letectví jsou do značné míry činnostmi nadnárodní povahy, které lze lépe řešit na úrovni Unie.
 V rámci této iniciativy se navrhuje, aby tento celkový rámec EU pro bezpečnost letectví byl doplněn o několik dalších konkrétních oblastí, a to o bezpilotní letadla, bezpečnost pozemního odbavení a bezpečnostní požadavky na projektování letadel a leteckých systémů včetně kybernetické bezpečnosti.
 Výroba bezpilotních letadel má přeshraniční rozměr, neboť mnoho bezpilotních letadel je nakupováno online nebo dováženo nebo má alespoň dovážené součásti. Při existenci podrobných a odchylných vnitrostátních norem a pravidel je obtížné dosáhnout vzájemného uznávání na vnitřním trhu. Také pokud jde o obsluhu bezpilotních letadel, vyvíjí mnoho provozovatelů přeshraniční aktivity. Například kontroly infrastruktury, od ropných plošin až po železniční tratě, se organizují na mezinárodní úrovni. I v případě, že jde o provoz v omezeném rozsahu, měli by mít provozovatelé možnost používat se stejným pilotem na různých místech v Unii stejná bezpilotní letadla a stejné provozní požadavky při rozvoji svého podnikání, zejména pak v případě, že podnikají na specializovaných trzích. Velké zásilkové společnosti již vyjádřily úmysl organizovat své služby na evropské úrovni, což vyžaduje společná pravidla. Subsidiarita se vztahuje na úroveň uplatňování společných provozních pravidel, např. úřady členských států budou provádět posuzování rizik lokálně a rozhodnou, který vzdušný prostor bude otevřen či uzavřen pro provoz bezpilotních letadel a za jakých podmínek. Lehká bezpilotní letadla jsou většinou provozována lokálně, a je tedy na místních úřadech, aby vyhodnotily úroveň rizika a povolily konkrétní typ provozu.
 V souvislosti s pozemním odbavením jsou opatření na úrovni Unie nezbytná vzhledem k tomu, že nehody spojené s pozemním odbavením v období posledních deseti let představují čtvrtou největší kategorii nehod, a dobrovolné iniciativy na úrovni členských států dosud při řešení tohoto rizika nevedly k uspokojivým výsledkům. Na úrovni Unie v současnosti neexistují žádné bezpečnostní požadavky, které by se přímo týkaly poskytovatelů služeb pozemního odbavení. Jelikož pozemní odbavení je součástí celkového systému letectví a je propojeno s jinými oblastmi, které spadají do pravomoci Unie (jako jsou letiště a letový provoz), jeho regulace na úrovni Unie zajistí jednotný přístup ve všech členských státech. K zajištění proporcionálního přístupu se navrhuje, aby nebylo požadováno osvědčení poskytovatelů služeb jako podmínka pro zahájení činnosti. Komise se rovněž domnívá, že společné požadavky na pozemní odbavení by měly vycházet z uznávaných oborových norem a osvědčených postupů. Členským státům by současně měly být dány nezbytné právní nástroje, aby mohly zajistit účelný dozor nad poskytovateli takových služeb.
 Pokud jde o bezpečnostní aspekty projektování letadel a systémů, je třeba poukázat na to, že na některých z těchto otázek se Unie již podílí. Interakce mezi nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 ze dne 11. března 2008 o společných pravidlech v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a o zrušení nařízení (ES) č. 2320/2002
 5


text:
a stávajícím nařízením (ES) č. 216/2008 však není vždy jasná, a to včetně úlohy Evropské agentury pro bezpečnost letectví. Tato iniciativa navrhuje vyjasnit roli Unie v tomto směru s ohledem na skutečnost, že tyto bezpečnostní aspekty jsou těsně spjaty s bezpečností projektování letadel a s letovým provozem, kde Unie podle nařízení (ES) č. 216/2008 již má odpovědnost.
 •Proporcionalita
 Proporcionalita je jedním z prvořadých cílů této iniciativy a opatření zaměřená na zvýšení proporcionality stávajícího regulačního rámce pro bezpečnost letectví jsou nedílným prvkem navrhovaného konečného balíčku politických opatření, jak je vysvětleno v doprovodné zprávě o posouzení dopadů (oddíl 6.6). Iniciativa navrhuje zavést přístup k regulaci bezpečnosti letectví založený na posuzování rizik, který by měl prospět celému odvětví letectví a který je zvlášť vhodný pro regulaci malých a středních podniků.
 •Volba nástroje
 Tento návrh nemění druh použitého nástroje. Od roku 2002, kdy bylo přijato nařízení (ES) č. 1592/2002, se bezpečnost civilního letectví reguluje pomocí nařízení. Komise nevidí žádný důvod tento stav měnit.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Nepoužije se.
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 Zúčastněné strany byly souběžně konzultovány Komisí i Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví. Obě tyto konzultace se vzájemně doplňovaly. Útvary Komise kromě toho provedly několik setkání s členskými státy a zúčastněnými stranami v oblasti letectví, které doplnily veřejné konzultace o další informace.
 Souhrn výsledků veřejných konzultací je zveřejněn na webových stránkách Europa
 . Z veřejné konzultace vyplynuly tyto hlavní poznatky:
 –Existuje zásadní shoda v tom, že Unie dosáhla velmi vysoké úrovně bezpečnosti. Více než 90 % přispěvatelů souhlasilo nebo rozhodně souhlasilo s tvrzením, že cestovat v Unii letecky je v současnosti bezpečné;
 –Současně bylo konstatováno, že pokud jde o bezpečnost, není místo pro sebeuspokojení. Více než 70 % členských států a organizací z odvětví letectví, které přispěly do online průzkumu provedeného Komisí, se domnívá, že schopnost rozpoznávat a zmírňovat bezpečnostní rizika se musí zlepšit;
 –Kromě zachování současné výkonnosti v oblasti bezpečnosti považují členské státy a zúčastněné strany za hlavní problém účinnost a proporcionalitu stávajícího systému. Převážná většina organizací, které přispěly do online průzkumu Komise (82 %), a zejména malé a střední podniky, se vyjádřila v tom smyslu, že stávající pravidla jsou příliš podrobná a preskriptivní a že současnou úroveň bezpečnosti by bylo možno zachovat s nižšími náklady na zajištění souladu s předpisy (83 %). Členské státy tento názor z velké části sdílejí;
 –Mezi členskými státy i v rámci odvětví existují obavy, že současný způsob využívání technických zdrojů leteckými úřady není efektivní a že některé vnitrostátní letecké úřady pociťují nedostatek zdrojů. Většina (63 %) členských států a organizací, které zaslaly odpovědi v rámci online průzkumu Komise, se domnívá, že některé vnitrostátní letecké úřady nemají dostatečné finanční nebo lidské zdroje pro plnění svých úkolů v oblasti dozoru;
 –Odvětví výroby letadel se vyslovilo pro mnohem aktivnější úlohu EU při prosazování evropských bezpečnostních norem v oblasti civilního letectví v mezinárodním měřítku, a to i v rámci Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), a vyjádřilo obavy ohledně dlouhodobé dostupnosti zdrojů v


text:
Evropské agentuře pro bezpečnost letectví na certifikaci výrobků.
 –73 % organizací, které přispěly do online průzkumu Komise, poukázalo na možné nesrovnalosti, nedostatky a překrývání při uplatňování právních předpisů, pramenící zejména z rozdílného výkladu právních předpisů jednotlivými členskými státy.
 Ke konzultacím vedeným Komisí a Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví přispěli sociální partneři Unie (zastupující jak zaměstnavatele, tak i zaměstnance). Organizace zastupující pracovníky v letectví upozorňovaly zejména na skutečnost, že přístup k bezpečnosti letectví založený na výkonnosti by měl doplňovat, nikoli však nahrazovat současný systém, který vychází z preskriptivních předpisů. Organizace zastupující zaměstnance dále vyslovily obavy ohledně budoucí dostupnosti zdrojů, které členské státy věnují na dozor nad bezpečností, a upozornily na nutnost věnovat zvláštní pozornost zajištění kvalitního vzdělávání a schopností pracovníků orgánů i leteckého odvětví obecně. Organizace zastupující piloty vyjádřily zejména obavy týkající se možného negativního dopadu na bezpečnost vyplývající z praktik, které uplatňují v oblasti zaměstnanecké politiky některé aerolinky a dalších inovačních obchodních modelů.
 Na druhé straně organizace zastupující zaměstnavatele upozorňovaly Komisi na rozdíly při uplatňování zákonů v členských státech, nadměrnou regulaci a neefektivní využívání zdrojů určených na certifikaci a dozor. Zaměstnavatelé zejména zdůrazňovali skutečnost, že dozor je stále zajišťován podle zásady odpovědnosti jednotlivých členských států, zatímco odvětví letectví funguje v rámci vnitřního trhu volně. Zaměstnavatelé považují za zvláště důležité rovné podmínky, standardizaci a stabilitu při provádění pravidel. Některé z organizací zastupujících zaměstnavatele obhajovaly vytvoření jednotného leteckého úřadu pro Unii.
 Komise s výsledky veřejných konzultací do značné míry souhlasí a zohlednila je v textu tohoto návrhu. Schopnost Unie rozpoznávat a zmírňovat bezpečnostní rizika by měla být posílena těmi ustanoveními návrhu, která se týkají řízení bezpečnosti, stanovení evropského plánu pro bezpečnost letectví a vnitrostátních programů bezpečnosti. Zavedení přístupu založeného na posuzování rizik a na výkonnosti v procesu regulace by mělo umožnit dosažení proporcionálnějšího regulačního rámce, který bude lépe zohledňovat rozdíly mezi různými druhy leteckých činností a s nimi spojená rizika. Očekává se, že navrhovaný rámec pro sdružování a sdílení zdrojů mezi vnitrostátními leteckými úřady a Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví tuto efektivitu využití zdrojů zlepší.
 K problematice bezpilotních letadel se konala samostatná veřejná konzultace, která potvrdila nutnost naléhavých kroků na úrovni Unie, aby bylo možno potenciál bezpilotních letadel využít. Byl potvrzen přínos těchto technologií k vytváření pracovních míst a růstu. Konzultace potvrdila názor, že se na vývoj připravují nejrůznější bezpilotní letadla a že jejich rychlému rozšiřování brání nejistota v právní i technické oblasti. Dílčí povolování a roztříštěnost představují skutečnou zátěž. Bezpečnost a ochranu soukromí označili respondenti za nejzávažnější otázky, které by bylo možno řešit vhodným právním rámcem stanovujícím pravidla úměrně riziku a silnou rolí vnitrostátních úřadů.
 Současné rozdělení kompetencí ve vztahu k bezpilotním letadlům mezi Unii a členské státy, které vychází z hmotnostního limitu 150 kg, je obecně považováno za zastaralé. Pravidla pro bezpilotní letadla by se měla vyvíjet spíše směrem k přístupu soustřeďujícímu se na provoz, kde riziko konkrétního provozu závisí na řadě různých faktorů. Co se týká otázek bezpečnosti a ochrany soukromí v souvislosti s provozem bezpilotních letadel, z konzultace nevyplynula nutnost stanovit nová pravidla, ale spíše potřeba lépe uplatňovat


text:
stávající pravidla, a to v těsnější spolupráci mezi vnitrostátními leteckými úřady a vnitrostátními orgány zabývajícími se ochranou osobních údajů.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Komise si vyžádala
 stanovisko Evropské agentury pro bezpečnost letectví, které bylo předloženo 16. března 2015
 . Toto stanovisko vychází z více než 6 000 připomínek členských států a zúčastněných stran a navrhuje řadu změn v různých oblastech technické regulace letectví včetně bezpečnosti, ochrany proti protiprávním činům, výzkumu, ochrany životního prostředí a efektivního využívání zdrojů v rámci evropského systému bezpečnosti letectví.
 Komise rovněž vycházela z těchto odborných posudků a doporučení:
 1.Byly zadány dvě studie na podporu procesu posouzení dopadů:
 –První studie analyzovala dostupnost, efektivnost využití a vývoj lidských zdrojů v leteckých úřadech a financování evropského systému bezpečnosti letectví (podpůrná studie o zdrojích). Tato studie dospěla k závěru, že za posledních deset let se snížily zdroje pro dosažení rovnováhy pracovní zátěže. Dále by podle této studie mohly být stávající zdroje v rámci celého systému přiděleny lépe. Nedostatky byly nalezeny také v oblasti kvalifikace zaměstnanců. Studie uvádí, že tyto aspekty v souhrnu brání tomu, aby letecké úřady mohly plně využívat svůj potenciál. Konečně, studie dospěla k závěru, že rozdíly v pracovních metodách uplatňovaných jednotlivými vnitrostátními leteckými úřady a rozdíly ve způsobu financování těchto orgánů mají dopad na rovné podmínky na společném trhu Unie v oblasti letectví.
 –Druhá studie týkající se systémů výkonnosti a přístupu založeného na výkonnosti zkoumala možnosti zavedení výkonnostních prvků do řízení bezpečnosti letectví (podpůrná studie o výkonnosti). Tato studie došla k závěru, že zavedení výkonnostního systému v oblasti bezpečnosti je v civilním letectví proveditelné, avšak varuje před jeho rychlým zavedením, a to z řady technických důvodů. Pokud jde o přístup k regulaci bezpečnosti letectví založený na výkonnosti, studie dospěla k závěru, že takový přístup by měl příznivý dopad na bezpečnost letectví a na inovace, avšak dopad takového přístupu lze popsat pouze kvalitativně a velmi závisí na konkrétních pravidlech, jež budou změněna z preskriptivních na pravidla založená na výkonnosti. Proto není možné předem kvantifikovat výhody přístupu k regulaci bezpečnosti letectví založenému na výkonnosti. Tato studie byla též podrobena vzájemnému hodnocení ze strany odvětví letectví a ze strany odborníků z členských států.
 2.Komise vzala v úvahu doporučení
 podskupiny pro budoucí systém regulace letectví v EU
 zřízené správní radou Evropské agentury pro bezpečnost letectví, která byla složena z generálních ředitelů úřadů civilního letectví 14 zemí EU/ESVO a zástupců agentury EASA a Komise
 6
 . Byly také vzaty v úvahu výsledky nezávislého externího
 hodnocení provedeného podle článku 62
 nařízení (ES) č. 216/2008, které se týkalo implementace uvedeného nařízení (hodnocení podle článku 62)
 7
 . V obou těchto hodnoceních bylo mimo jiné doporučeno, aby bylo nařízení (ES) č. 216/2008 v mnoha směrech změněno. Shrnutí doporučení z těchto hodnocení je obsaženo ve zprávě o posouzení dopadů, která je k tomuto návrhu přiložena.
 •Posouzení dopadů
 K tomuto návrhu jsou připojeny dvě zprávy o posouzení dopadů, které jsou dostupné na adrese [link]. Zprávu o posouzení dopadů k revizi nařízení (ES) č. 216/2008 přezkoumal Výbor pro posuzování dopadů, který k ní dne 19. června


text:
2015 vydal pozitivní stanovisko [link]. Zprávu o posouzení dopadů k bezpečnému rozvoji provozu dronů v EU přezkoumal Výbor pro kontrolu regulace, který k ní dne 5. listopadu 2015 vydal pozitivní stanovisko [link].
 •Účelnost právních předpisů a zjednodušování
 Návrh vyjímá letadla s posádkou na palubě, která mají velmi jednoduchou konstrukci nebo jsou provozována převážně na místních linkách, amatérsky vyrobená letadla, obzvláště vzácná letadla nebo letadla, jež existují pouze v malém počtu. Tato iniciativa rovněž vyjímá letiště, která nejsou veřejná, letiště, která neslouží pro obchodní leteckou dopravu, nebo letiště, která nesplňují určité minimální technické parametry související s velikostí nebo rozsahem provozu.
 Z oblasti působnosti návrhu nejsou vyloučeny mikropodniky a malé a střední podniky, stejně jako je tomu u stávajícího nařízení (ES) č. 216/2008. Návrh však zavádí proporcionálnější a nastavitelný režim, který umožní lépe zohlednit rozdíly, jež existují mezi podniky různé velikosti. Zavedení takového nastavitelného režimu je jedním z hlavních cílů tohoto návrhu. Pokud jde konkrétně o malé a střední podniky a lehké letectví, řada opatření by omezila administrativní zátěž pro tato odvětví a zajistila by, že opatření bude k malým podnikatelům vstřícnější. V oblasti schvalování návrhů konstrukce letadel je pro lehká letadla používaná při provozu s nízkým rizikem navržen alternativní postup k typové certifikaci. Výrobci ultralehkých letadel, na něž se pravidla EU za běžných okolností nevztahují, by měli rovněž možnost – pokud by si to přáli –, aby jejich výrobky podléhaly právním předpisům EU, díky čemuž by mohli využívat volného pohybu na vnitřním trhu. Letecké kluby a specializovaná sdružení lehkého letectví by za stanovených podmínek směly jednat jako kvalifikované subjekty jménem vnitrostátních leteckých úřadů.
 Návrh též usnadňuje elektronickou výměnu informací a další zavádění digitálních technologií. Komise zejména navrhuje vytvoření elektronické databáze údajů důležitých pro certifikační činnosti a činnosti v oblasti dozoru a vynucování, k nimž by měly přístup všechny letecké úřady členských států a EASA. Některé údaje shromážděné v této databázi budou též zpřístupněny široké veřejnosti. Dále se navrhuje, aby měla agentura pravomoc uzavírat dohody s podniky nebo sdruženími podniků o shromažďování, výměně a analýze informací, což by vytvořilo podmínky pro zavádění technologií pracujících s daty velkého objemu při analýze bezpečnosti letectví.
 •Základní práva
 Tento návrh nemá přímé důsledky z hlediska ochrany základních práv s výjimkou konkrétních článků týkajících se provozování bezpilotních letadel. Pravidla vypracovaná pro bezpečný provoz bezpilotních letadel přispějí k účinnějšímu uplatňování již existujících pravidel o ochraně soukromí a osobních údajů. Stejně tak požadavek na bezpečnost spočívající ve vybavení bezpilotních letadel identifikačním zařízením, jako je například elektronický identifikační čip, pomůže odhalit osoby, které nedodržují pravidla na ochranu soukromí nebo osobních údajů.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Návrh má rozpočtové důsledky pro rozpočet Evropské agentury pro bezpečnost letectví stanovený v článku 06 02 02 rozpočtu Unie, jak je dále vysvětleno v legislativním finančním výkazu.
 Návrh zavádí některé nové úkoly pro agenturu s důsledky pro její potřebu pracovních míst financovaných z příspěvku Unie. Požadavky na dodatečné zaměstnance souvisejí hlavně 1) s koordinací shromažďování, výměny a analýzy údajů a informací („data velkého objemu“) na úrovni Unie, 2) s vytvořením a správou unijní databáze informací důležitých pro


text:
certifikaci, dozor a vynucování, 3) s novými úkoly v souvislosti s tvorbou předpisů a jejich uplatňováním v oblasti pozemního odbavení, životního prostředí a ochrany proti protiprávním činům a také 4) s vytvořením rámce pro přenesení odpovědnosti v rámci evropského systému bezpečnosti letectví, jehož cílem je lepší využívání dostupných zdrojů v celounijním měřítku.
 Zjištěná potřeba lidských zdrojů bude částečně uspokojena přesunem stávajících zaměstnanců, což sníží potřebu dodatečných zaměstnanců agentury financovaných z rozpočtu tvořeného příspěvkem Unie na 5 pracovních míst a 4 smluvních zaměstnanců.
 V příloze X zprávy o posouzení dopadů se předkládá návrh vycházející z převedení plateb za výkon úkolů úřadu ATM/ANS z organizace Eurocontrol na agenturu, a to bez zvýšení nákladů pro provozovatele. Pokud bude moci agentura financovat své činnosti týkající se úkolů úřadu ATM/ANS z těchto plateb, rozpočet z jejího unijního příspěvku se uvolní na financování dalších míst. Navrhované nařízení proto v čl. 109 odst. 1 písm. f) stanoví traťové navigační poplatky jakožto příjem pro agenturu. Přidělení traťových navigačních poplatků agentuře EASA by kromě toho vyžadovalo změnu prováděcího nařízení Komise (EU) č. 391/2013 ze dne 3. května 2013, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby.
 Dále je cílem návrhu zavést mechanismus, který by umožnil lépe upravovat počet zaměstnanců agentury financovaných z rozpočtu tvořeného poplatky a platbami podle zjištěných potřeb.
 V této souvislosti je třeba poznamenat, že Evropská agentura pro bezpečnost letectví je agenturou Evropské unie, která se částečně samofinancuje z poplatků a plateb. Příspěvek Unie spolu s příspěvky třetích stran představuje přibližně jednu třetinu rozpočtu, přibližně dvě třetiny rozpočtu pocházejí z výběru poplatků a plateb od organizací z odvětví za certifikační a další služby. Rozpočet tvořený příspěvkem Unie je oddělen od rozpočtu pocházejícího z poplatků a plateb a účetní systém agentury striktně rozlišuje mezi činnostmi financovanými z příspěvku Unie a činnostmi financovanými z poplatků a plateb, aby se zamezilo křížovému financování. Na základě rozhodnutí zákonodárce by v případě této agentury poplatky a platby měly odrážet skutečné náklady, a proto příspěvek Unie nepředstavuje „vyrovnávací“ příspěvek, jak je tomu u jiných agentur s částečným samofinancováním.
 Komise navrhuje přezkoumat možnost zavedení větší flexibility při úpravě plánu pracovních míst agentury v oblasti poplatků a plateb od organizací z odvětví za certifikační a další služby, a to podle výkyvů odvětvové poptávky po těchto službách. Takováto flexibilita by však měla být podmíněna vypracováním spolehlivých ukazatelů na měření pracovní zátěže a efektivity agentury. A to proto, aby větší flexibilita nevedla k dalšímu zatížení tohoto odvětví. Uvedené ukazatele by mohly zohledňovat takové prvky, jakými jsou průměrný počet certifikačních činností provedených v termínu, délka vyřizování podaných žádostí, průměrná pracovní náročnost jednoho osvědčení a poměr režijních nákladů k celkovým nákladům těchto činností. V případě snížení poptávky agentura musí snížit počet zaměstnanců financovaných z poplatků. Potřebné redukce počtu zaměstnanců by bylo dosaženo využíváním pracovních smluv na dobu určitou a přirozenou fluktuací zaměstnanců podpořenou rozumným plánováním budoucích úkolů.
 Na potřebu zaměstnanců financovaných prostřednictvím poplatků může mít dopad řada faktorů. Mezi faktory, které by mohly ovlivnit poptávku na trhu v následujících pěti letech, patří:
 •
 Poptávka po nových letadlech


text:
s těžištěm v Asii a Tichomoří, kde se předpokládá, že letadlový park vzroste na trojnásobek. Tato poptávka bude částečně uspokojena novými typy letadel od výrobců z uvedených oblastí, které budou rovněž předmětem certifikačního procesu agentury EASA.
 •
 Nárůst celosvětové přepravy, odhadovaný na 3 % ročně, což bude mít přímý dopad na činnosti agentury týkající se zachování letové způsobilosti (dozor nad prvky kritickými pro bezpečnost), jelikož práce spojená s vydáním typového osvědčení je přímo úměrná využití daného typu leteckými společnostmi.
 •
 Nové technologie, například rozvoj bezpilotních letadel, letadel na elektrický pohon či nových technologií u vzducholodí.
 Faktory, které mohou ovlivnit vývoj nových úkolů pro agenturu, zahrnují:
 •
 projekt týkající se dat velkého objemu,
 •
 přenesení odpovědnosti z členských států na agenturu v souladu s navrhovanými články 53, 54 a 55 prostřednictvím systému financovaného z poplatků.
 •
 Narůstají bezpečnostní hrozby včetně ohrožení kybernetické bezpečnosti a mohou vyžadovat nové přístupy k certifikaci.
 Komise má v úmyslu o výhodách zavedení nového pružného modelu, který by dokázal reagovat na proměnlivé pracovní zatížení v odvětví a zároveň by díky používání ukazatelů zaručoval efektivnost, diskutovat s Radou a Parlamentem v rámci interinstitucionální pracovní skupiny pro zdroje pro decentralizované agentury, jejíž příští schůze je předběžně naplánována na březen 2016.
 Zároveň bude Komise společně s agenturou pracovat na novém souboru ukazatelů, které mají sloužit k měření pracovního zatížení a efektivnosti agentury ve vztahu k poplatkům a platbám, s cílem podrobně určit, jak by pružný systém pro pracovní místa financovaná z poplatků a plateb fungoval v praxi, a jaký by byl odpovídající dopad na plán pracovních míst agentury.
 Požadavek na větší pružnost při úpravě počtu zaměstnanců u pracovních míst financovaných z poplatků a plateb je úzce spjat s prioritou Komise podporovat zaměstnanost, růst a investice. Pokud jde o činnosti financované z poplatků a plateb, odvětví letectví očekává včasnou a tržní reakci na své potřeby, která je považována za zásadní pro konkurenceschopnost evropského odvětví letectví.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Plány provádění a ustanovení o sledování, hodnocení a podávání zpráv
 Rámec pro sledování, hodnocení a podávání zpráv navrhovaný v této iniciativě je popsán v kapitole 7 zprávy o posouzení dopadů, která je připojena. Již existují podrobné mechanismy sledování a hodnocení a vzhledem k tomu, že v oblasti bezpečnosti letectví je sledování výkonnosti nedílným prvkem regulačního rámce Unie, mohou být použity. Účinnost navrhovaného opatření se po jeho přijetí bude povinně vyhodnocovat každých pět let, jako je tomu u stávajícího nařízení (ES) č. 216/2008.
 •Informativní dokumenty (u směrnic)
 Nepoužije se.
 •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 Celý text navrhovaného nařízení prošel pečlivou kontrolou kvality právních předpisů, na základě které Komise navrhuje novou, přehlednější strukturu nařízení a standardizované formulace, zejména v kapitole III, která se zabývá různými oblastmi bezpečnosti letectví.
 Všechna ustanovení pojednávající o činnostech příslušných vnitrostátních úřadů a agentury, co se týká výkonu jejich úkolů v oblasti certifikace, dozoru a vynucování, jsou nyní soustředěna do kapitoly IV. Kapitola III návrhu nařízení obsahuje výhradně ustanovení, která se vztahují na právnické a fyzické osoby podléhající ustanovením nařízení (tj. na piloty, organizace odpovědné za výrobu letadel, provozovatele letišť apod.).
 Kapitola


text:
I „Zásady“:
 Článek 1: Oproti stávajícímu nařízení (ES) č. 216/2008 jsou do návrhu nařízení doplněny další cíle a prostředky k jejich dosažení.
 Článek 2: Tento článek slučuje články 1 a 4 nařízení (ES) č. 216/2008. Text byl zjednodušen. Hlavní změnou je zavedení možnosti pro členské státy uplatňovat některá ustanovení nového nařízení na činnosti a služby prováděné státními letadly, jako jsou vyhledávací a záchranné služby, služby, které poskytují celníci, policie, hasiči a pobřežní hlídky, či podobné činnosti nebo služby, jakož i na služby ATM/ANS poskytované vojenskými silami. Možnost volby je modulární, což znamená, že členský stát ji může využít například pro jednu nebo více daných činností nebo služeb. Je také na daném členském státu, aby rozhodl, ve kterých oblastech regulace letectví (letová způsobilost, letové posádky, provoz atd.) chce této možnosti volby využít. Pokud členský stát využije možnosti volby pro určitou činnost, bude muset dodržovat příslušná ustanovení nového nařízení a akty přijaté na jeho základě. Dále se budou moci členské státy kdykoli rozhodnout zastavit uplatňování ustanovení nařízení na státní letadla nebo na služby ATM/ANS poskytované vojenskými silami, pokud stanoví přiměřené přechodné období.
 Dále byl zrevidován seznam letadel vyloučených z oblasti působnosti tohoto nařízení (příloha I Letadla), (například byla doplněna malá letadla s elektrickými motory). Navrhuje se rovněž, aby Komise byla akty v přenesené pravomoci zmocněna upravovat hmotnostní limity a další technická kritéria letadel uvedených v příloze I. Konečně se navrhuje, aby výrobci letadel uvedených v příloze I mohli požadovat, aby byly jednotlivé typy takových letadel regulovány podle ustanovení nařízení. Tato možnost volby byla navržena speciálně pro letadla, která jsou vyráběna sériově a u nichž by bylo možné využít volného pohybu na jednotném trhu a podle společných požadavků.
 Ve všech případech podléhají tyto možnosti volby určitým podmínkám, včetně předchozího rozhodnutí Komise, jež mají zajistit zejména správné uplatňování nového nařízení, plnění cílů stanovených v článku 1 nařízení a transparentnost a právní jistotu pro všechny zúčastněné strany.
 Článek 3: Změnila se řada definic a byly přidány nové definice, jak to vyžadují změny podstatných ustanovení návrhu nařízení. V souladu s přístupem založeným na posuzování rizik byly vypuštěny definice „složitého motorového letadla“ a „obchodního provozu“. Specifická kritéria, na něž tyto definice odkazují, mohou být lépe stanovena v aktech v přenesené pravomoci. Na konec návrhu nařízení (článek 126) byla přidána přechodná ustanovení, aby byl zajištěn plynulý přechod tam, kde se některá definice změnila nebo byla vypuštěna.
 Článek 4: Oproti nařízení (ES) č. 216/2008 se přidává nový článek, který se týká základních zásad. Zavádí zejména zásadu proporcionality, přičemž zohledňuje také postoj, který zaujala Rada v souvislosti s iniciativou SES II+, kterou Komise navrhla již dříve, a kritéria, která by měla být vzata v úvahu při posuzování rizik, jež povede k formulaci a provádění opatření přijímaných podle tohoto nařízení.
 Kapitola II „Řízení bezpečnosti letectví“:
 Články 5–8: Zavádí se nová kapitola týkající se řízení bezpečnosti, která vyžaduje přijetí Evropského programu pro bezpečnost letectví a Evropského plánu pro bezpečnost letectví a provádí do právních předpisů EU normy a doporučené postupy uvedené v příloze 19 ICAO, které se týkají státních programů bezpečnosti. Článek


text:
6 pojednávající o Evropském plánu pro bezpečnost letectví zavádí koncepci přijatelné výkonnosti v oblasti bezpečnosti na úrovni Unie. Zavedení této koncepce však neznamená, že by byly v oblasti bezpečnosti stanoveny závazné cíle pro Unii nebo její členské státy.
 Kapitola III „Hlavní požadavky“:
 Články 9–18: Byla revidována ustanovení nařízení (ES) č. 2016/2008 pojednávající o letové způsobilosti s ohledem na dosavadní zkušenosti a způsobem, který by zohlednil nový pojem jiného než zastavěného vybavení. Oblast působnosti ustanovení pojednávajících o osvědčování letové způsobilosti se dále rozšířila o slučitelnost leteckých výrobků se životním prostředím. Environmentální normy pro výrobky by měly i nadále vycházet z přílohy 16 ICAO, ale Unie bude mít nyní možnost upravovat normy ICAO podle svých konkrétních potřeb, jak je tomu již dnes v oblasti bezpečnosti. Pro nízkorizikový provoz je navrhována možnost posuzovat letovou způsobilost a slučitelnost návrhu výrobků a částí se životním prostředím, aniž by bylo nutné vydávat osvědčení. Tato možnost by mohla být uplatňována zvláště u určitých letadel používaných v sektoru všeobecného letectví. Očekává se rovněž, že výrobci letadel uvedených v příloze I nařízení budou této pružnosti využívat, pokud se rozhodnou pro regulační systém Unie podle článku 2.
 Slučitelností výrobků se životním prostředím, jak je stanoveno v článku 6 nařízení (ES) č. 216/2008, se nyní zabývají také články 9–18 návrhu nařízení (Letová způsobilost a ochrana životního prostředí). V článku 75 byla rovněž přidána nová ustanovení o ochraně životního prostředí.
 Články 19–25: Článek 7 nařízení (ES) č. 216/2008 byl přepracován na články 19 až 25. Oblast působnosti těchto článků je rozšířena na palubní průvodčí a do tohoto článku byla přesunuta příslušná ustanovení z článku 10 nařízení (ES) č. 216/2008 týkající se palubních průvodčích. Text týkající se průkazu způsobilosti pilota pro rekreační létání byl zjednodušen a text týkající se leteckého lékaře byl přesunut do kapitoly IV, která se zabývá vydáváním osvědčení.
 Články 26–28: Článek 8 nařízení (ES) č. 216/2008 byl přepracován na články 26 až 28. Požadavek certifikace je nyní omezen na obchodní leteckou dopravu. Jiné druhy provozu, na které se vztahuje požadavek certifikace nebo prohlášení, mají být stanoveny v aktech v přenesené pravomoci na základě posouzení rizik.
 Články 29–34: Článek 8a nařízení (ES) č. 216/2008 byl přepracován na články 29 až 34. Do oblasti působnosti tohoto článku bylo doplněno pozemní odbavení. Dále je navrhováno, aby všichni poskytovatelé služeb uspořádání provozu na odbavovací ploše nyní namísto povinnosti získat osvědčení mohli učinit prohlášení o svém souladu s předpisy.
 Články 35–39: Článek 8b nařízení (ES) č. 216/2008 byl přepracován na články 35 až 39. Jeho znění vychází z kompromisu, který byl dosažen v Radě v souvislosti s iniciativou SES II+. Byla doplněna zejména ustanovení o prohlášení organizací zabývajících se projektováním, výrobou a údržbou systémů a složek ATM/ANS.
 Články 40–44: Článek 8c nařízení (ES) č. 216/2008 byl přepracován na články 40 až 44. Oproti nařízení (ES) č. 216/2008 se podstata těchto ustanovení nezměnila.
 Články 45-47: Tyto články tvoří právní základ pro stanovení podrobnějších pravidel pro bezpilotní letadla vzhledem k širší oblasti působnosti navrhovaného nařízení.
 Konkrétně:
 Článek 45 odkazuje na příslušnou přílohu IX, která obsahuje hlavní požadavky


text:
týkající se projektování, výroby, provozu a údržby bezpilotních letadel, jež je třeba dodržovat, aby bylo zajištěno jejich bezpečné provozování.
 Článek 46 popisuje různé prostředky, jak prokázat, že tyto hlavní požadavky byly splněny. Protože bezpilotní letadla mohou provádět činnosti, které u letadel s posádkou na palubě nebyly možné, jsou rizika spojená s provozováním bezpilotních letadel velmi různorodá – od tradičních operací s vysokým rizikem podobných „leteckým rizikům u letadel s posádkou na palubě“ až po velmi nízké riziko. Aby byla pravidla a postupy úměrné riziku provozu, je nutné přejít k přístupu, který se orientuje na provoz a posuzuje přesné riziko dané operace nebo typu operací.
 Pro masově vyráběná bezpilotní letadla je navrhováno použití stávajících mechanismů dozoru nad trhem, které jsou upraveny v nařízení č. 765/2008 a rozhodnutí č. 768/2008, jež se týkají konkrétně výroby a prodeje takovýchto druhů výrobků. Avšak i v tomto případě zůstávají nepřímo zapojeny letecké úřady, neboť omezení provozních možností, které bude stanoveno (např. že bezpilotní letadla nesmějí létat výše než například 50 m, aby se minimalizovala rizika), bude muset vyplývat přímo z požadavků na tradiční letadla. Přestože agentura nebude mít na starosti mechanismy dozoru nad trhem, bude Komise kdykoli oprávněna zkontrolovat, zda členské státy plní své povinnosti. Kromě toho mechanismus dozoru nad trhem využívá k odhalování výrobků, které nesplňují požadavky, odůvodněné stížnosti občanů či podniků. Informace o tom, které výrobky nesplňují požadavky, zjištěné v jednom členském státě, jsou pak oznámeny na celém společném trhu.
 Články 48–50: Článek 9 nařízení (ES) č. 216/2008 byl přepracován na články 48 až 50. Požadavek povolení je nyní omezen na provozovatele ze třetích zemí zabývající se obchodní leteckou dopravou. Jiné kategorie provozu třetích zemí, na které se vztahuje požadavek schválení nebo prohlášení, mají být stanoveny v aktech v přenesené pravomoci na základě posouzení rizik. V souladu se stávající praxí bylo rovněž upřesněno, že požadavek schválení ve vztahu k provozovateli ze třetí země se nevztahuje na přelety.
 Kapitola IV „Společný systém dozoru a vynucování“:
 Článek 51: Do tohoto článku byla soustředěna všechna ustanovení stávajícího nařízení (ES) č. 216/2008 týkající se úkolů příslušných vnitrostátních úřadů a agentury v oblasti certifikace, dozoru a vynucování. Kromě toho je navrhován jednoznačný právní základ, který dá Komisi pravomoc stanovit formou aktů v přenesené pravomoci požadavky na systémy řízení úřadů, kvalifikaci inspektorů, podmínky provádění kontrol a dalších dozorových činností, prohlídky na odbavovací ploše a vydávání zákazu provozu letadel, která nejsou v souladu s tímto nařízením.
 Články 52–54: Oproti nařízení (ES) č. 216/2008 byla doplněna nová ustanovení týkající se spolupráce mezi příslušnými úřady členských států, Komisí a Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví v oblasti certifikace, dozoru a vynucování. Zavádí se mechanismus pro sdružování a sdílení leteckých inspektorů a dalších odborníků a mechanismus specializovaného financování, který má členským státům napomoci při provádění společného dozoru. Možnost přenést povinnosti z členských států na agenturu (která dnes platí pro výrobní zařízení a zařízení pro výcvik pomocí letové simulace) se dále rozšiřuje na všechny druhy činností. Podobně se zavádí rámec pro přenesení povinností mezi členskými státy. Článek 54 umožňuje, aby si nadnárodní organizace mohly zvolit


text:
agenturu jako svůj příslušný úřad. Většina opatření navrhovaných v těchto článcích má dobrovolnou povahu.
 Článek 55: Navrhuje se nové ustanovení pro zmírnění možných systémových nedostatků v dozoru nad bezpečností zjištěných na úrovni členských států. Tento mechanismus dozoru pro mimořádné situace má být využíván jako opatření poslední instance a dočasné povahy a navrhuje se, aby mohl být aktivován/deaktivován rozhodnutím Komise podle jednoznačných kritérií stanovených právními předpisy.
 Článek 56: Do oblasti působnosti tohoto článku jsou přidána prohlášení.
 Článek 57: Do tohoto článku je včleněna možnost přijetí zahraničních osvědčení a podobných dokumentů na základě podmínek, které budou stanoveny v aktech v přenesené pravomoci. Dále je navrhováno, aby byla vypuštěna ustanovení stávajícího nařízení (ES) č. 216/2008 pojednávající o vnitrostátních dvoustranných smlouvách o bezpečnosti letectví.
 Článek 58: Bylo upřesněno ustanovení týkající se akreditace kvalifikovaných subjektů. Navrhuje se, aby kvalifikovaným subjektům mohlo být uděleno právo vydávat, rušit a pozastavovat platnost osvědčení jménem agentury nebo jménem vnitrostátního příslušného úřadu. Zavádí se zásada uznávání osvědčení kvalifikovaných subjektů. Tím není dotčeno právo členských států rozhodovat o tom, který kvalifikovaný subjekt chtějí pověřit úkoly v oblasti certifikace a dozoru. Navrhuje se též, aby členské státy mohly kvalifikovaný subjekt akreditovat společně.
 Články 59 a 60: Článek 14 nařízení (ES) č. 216/2008 byl rozdělen do dvou samostatných článků. Článek 59 se týká opatření naléhavé povahy a článek 60 se týká opatření pro zajištění pružnosti. V souladu s přístupem založeným na posuzování rizik je navrhováno, aby agentura a Komise posuzovaly pouze ta opatření, která trvají déle než jedno plánovací období leteckých dopravců (osm měsíců).
 Články 61–63: Tyto články se týkají údajů, včetně údajů důležitých pro provádění navrhovaného nového nařízení. Nové prvky se týkají úlohy agentury při koordinaci shromažďování, výměně a analýze informací na úrovni Unie. Ustanovení o ochraně informací a zdrojů informací jsou sladěna s nařízením (EU) č. 376/2014 o hlášení událostí. Vytváří se právní základ pro novou databázi informací důležitých pro certifikační činnosti a pro činnosti v oblasti dozoru a vynucování, kterou má spravovat agentura. Navrhuje se, aby tuto databázi členské státy využívaly také pro účely výměny informací o zdravotní způsobilosti pilotů.
 Kapitola V „Agentura Evropské unie pro bezpečnost letectví“:
 Články 64–65: Do článku 64 byly přidány tři nové funkce agentury (pomoc příslušným vnitrostátním orgánům, podpora Komisi při zavádění systémů výkonnosti v letectví a spolupráce s jinými subjekty Unie, jako je Evropská agentura pro chemické látky nebo Evropská obranná agentura, ohledně technických záležitostí souvisejících s civilním letectvím). Články 18 a 19 nařízení (ES) č. 216/2008 týkající se opatření agentury byly sloučeny do článku 65.
 Články 66-67: Tyto články byly uvedeny do souladu se změnami provedenými v oddílech I a II kapitoly III návrhu nařízení. Pravomoc agentury schvalovat organizace, které nejsou založeny v Unii, je omezena na organizace nacházející se mimo území, ze které je členský stát odpovědný podle Chicagské úmluvy. To vyjasňuje otázku příslušného úřadu pro schvalování organizací, které se nacházejí v zámořských zemích a územích členského státu. Na základě zkušeností byly rovněž provedeny změny, pokud jde o odpovědnost agentury schvalovat zařízení pro výcvik pomocí letové simulace.
 Článek 22 nařízení (ES) č.


text:
216/2008: Jeho ustanovení týkající se omezení doby letu byla přidána do čl. 28 odst. 1 písm. f) a čl. 65 odst. 7 a jeho ustanovení týkající se opatření, která má agentura přijmout v naléhavých případech, byla přesunuta do čl. 65 odst. 6.
 Článek 68: Změny z velké části vycházejí z kompromisu, který byl dosažen v Radě v souvislosti s iniciativou SES II+. V tomto článku je vyjádřena zejména koncepce prohlášení o shodě. V zájmu jasnosti se pro tento článek navrhuje nová struktura, kde se odstavec 1 týká organizací a odstavec 2 systémů a složek. Co se týká systémů a složek, je kompetence agentury podmíněná – agentura ponese odpovědnost za certifikaci systémů a složek pouze v případě, že tak stanoví akty v přenesené pravomoci přijaté Komisí.
 Článek 69: Pravomoc agentury schvalovat organizace, které nejsou založeny v Unii, je omezena na organizace nacházející se mimo území, ze které je členský stát odpovědný podle Chicagské úmluvy. To vyjasňuje otázku příslušného úřadu pro schvalování organizací, které se nacházejí v zámořských zemích a územích členského státu.
 Článek 70: Oproti příslušnému ustanovení nařízení (ES) č. 216/2008 byl přidán nový odstavec, který se týká pomoci, kterou agentura poskytuje Komisi při provádění nařízení (ES) č. 2111/2005.
 Článek 71: Toto ustanovení odpovídá článku 55 nařízení (ES) č. 216/2008. Znění tohoto článku bylo aktualizováno, aby vyjadřoval nejnovější přístup Komise k šetření, jež provádějí instituce a orgány Unie na územích členských států. Zejména bylo dále upřesněno, že vyšetřovací pravomoci agentury musí být vykonávány v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátních předpisů členského státu, v němž vyšetřování probíhá.
 Článek 72: Článek byl upraven na základě dosavadních zkušeností získaných při provádění. Zejména bylo upřesněno, že pokuty se budou v zásadě ukládat jen tehdy, pokud by jiná donucovací opatření byla nedostatečná nebo nepřiměřená.
 Článek 73: Do tohoto článku byly sloučeny články 24 a 54 nařízení (ES) č. 216/2008. Znění tohoto článku bylo aktualizováno, aby odráželo nejnovější přístup Komise k šetření, jež provádějí instituce a orgány EU na územích členských států. Zejména bylo dále upřesněno, že vyšetřovací pravomoci agentury musí být vykonávány v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátních předpisů členského státu, v němž vyšetřování probíhá. Dále bylo přidáno ustanovení, podle nějž je agentura povinna uvádět ve své výroční bezpečnostní zprávě souhrn informací o tom, jak jednotlivé členské státy uplatňují ustanovení nového nařízení, a podrobných pravidel přijatých podle něj.
 Článek 74: Stávající článek se rozšiřuje o pověření agentury napomáhat Komisi při zjišťování hlavních témat výzkumu souvisejících s oblastmi, na něž se toto nařízení vztahuje. Agentuře se dále svěřuje podpůrná úloha při přípravě a provádění výzkumných programů Unie. Článek kromě toho poskytuje agentuře možnost účastnit se výzkumných projektů v oblasti její odbornosti na základě grantů ad hoc poskytovaných skrze rámcový program Unie pro výzkum a inovace nebo jiné programy financování.
 Článek 75: Byl přidán nový článek týkající se ochrany životního prostředí v civilním letectví. Článek nerozšiřuje stávající oblast působnosti opatření Unie, avšak zaměřuje se na vzájemnou závislost, která může existovat mezi opatřeními v oblasti životního prostředí (např. zákaz určitých chemických látek) a jinými technickými oblastmi regulace letectví. Pověřuje


text:
též agenturu, aby byla nápomocna Komisi při stanovení a koordinaci politik na ochranu životního prostředí v souvislosti s letectvím, a vytváří právní základ pro zprávu o životním prostředí v souvislosti s letectvím, kterou má agentura vydávat každé tři roky.
 Článek 76: Byl zařazen nový článek, který se týká technických aspektů ochrany letectví před protiprávními činy přímo souvisejících s bezpečností. Článek se především týká vzájemné závislosti, která může existovat mezi opatřeními na ochranu letectví před protiprávními činy (např. systémy uzavírání dveří pilotní kabiny) a bezpečností letectví. Dále tento článek umožňuje, aby Komise využívala při provádění nařízení (ES) č. 300/2008 odborné znalosti agentury. Článek také navrhuje vytvořit postup, který agentuře umožní přijímat opatření v její pravomoci, jako např. příkazy k zachování letové způsobilosti nebo bezpečnostní informační bulletiny, na ochranu civilního letectví před protiprávními činy. Navrhuje se, aby taková opatření agentura přijímala po dohodě s Komisí a po konzultaci s členskými státy. Před udělením souhlasu s opatřením navrženým agenturou by si Komise mohla vyžádat stanovisko výboru pro bezpečnost letectví zřízeného podle nařízení (ES) č. 300/2008.
 Článek 77: Nová ustanovení v tomto článku navrhují v odstavci 4 vytvořit databázi informací o rozdílech mezi normami a doporučenými postupy organizace ICAO na jedné straně a ustanoveními tohoto navrhovaného nařízení a akty v přenesené pravomoci a prováděcími předpisy, jež k nim mají být vydány, na straně druhé. V odstavci 5 se navrhuje ustanovení týkající se spolupráce mezi Komisí, agenturou a příslušnými vnitrostátními úřady prostřednictvím sítě expertů. Odstavec 6 vyjasňuje možnost zapojení agentury do technické spolupráce se třetími zeměmi a pomoci těmto zemím na základě grantů ad hoc.
 Články 78–80: Navrhují se tyto tři nové články týkající se úlohy agentury při zvládání krizí, při poskytování leteckého výcviku a při uplatňování principů jednotného evropského nebe.
 Články 81–103: Navrhované změny oproti nařízení (ES) č. 216/2008 odrážejí dosavadní zkušenosti a standardní doložky pro unijní agentury zavedené na základě „společného přístupu k decentralizovaným agenturám“ z roku 2012. Navrhuje se zejména vytvoření výkonné rady, která bude pomáhat správní radě agentury. Otevření lokálních poboček bude nově podléhat schválení Komisí, správní radou a příslušným členským státem. Byla upřesněna pravidla pro odvolací senát.
 Články 104–105: Ustanovení o pracovních metodách agentury byla zrevidována s ohledem na stávající praxi.
 Články 106–108: Navrhované změny oproti nařízení (ES) č. 216/2008 zohledňují dosavadní zkušenosti a standardní doložky pro agentury Unie zavedené na základě „společného přístupu k decentralizovaným agenturám“ z roku 2012, jakož i nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012
 8
 . Kromě toho byla zjednodušena ustanovení o překladu dokumentů agenturou (překlad se bude provádět s ohledem na důležitost dokumentu pro bezpečnost).
 Články 109–114: Navrhované změny oproti nařízení (ES) č. 216/2008 odrážejí dosavadní zkušenosti a standardní doložky pro unijní agentury zavedené na základě „společného přístupu k decentralizovaným agenturám“ z roku 2012, jakož i nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013. V čl. 109 odst. 1 se rovněž navrhuje oprávnit agenturu k získávání grantů ad hoc