text:
února 2010 a ve Stockholmském
 programu a akčním plánu pro jeho provádění.
 1.3.2.
 Specifické cíle a příslušné aktivity
 ABM/ABB
 EUROSUR má dva
 specifické cíle, totiž výrazně zvýšit přehled o situaci
 a schopnost orgánů ochrany hranic členských států
 a agentury Frontex reagovat tak, aby jakékoli nové trasy nebo
 metody pro nelegální migraci a přeshraniční trestnou
 činnost byly pokud možno odhaleny a zablokovány krátce poté, co byly zjištěny.
 1.3.3.
 Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky,
 které by návrh/podnět měl mít na příjemce/cílové skupiny.
 1. Přehled
 o situaci určuje, v jakém rozsahu jsou orgány schopny
 detekovat přeshraniční pohyby a nacházet pádné důvody pro
 kontrolní opatření. Toho lze dosáhnout splněním těchto
 operačních cílů na vnitrostátní a evropské úrovni:
 a. zlepšená spolupráce mezi agenturami
 v důsledku zefektivnění struktur a propojení systémů
 v oblasti vymáhání práva;
 b. použití syntézy dat v kombinaci
 s moderními technologickými funkcemi pro detekci a sledování
 přeshraničního pohybu, a to zejména (malých) plavidel;
 c. meziodvětvová výměna informací
 s dalšími subjekty v námořním prostoru, jako je doprava, celní
 správa, kontrola rybolovu a obrana;
 d. zlepšení výměny informací se sousedními třetími
 zeměmi.
 2. Schopnost
 reakce určuje dobu potřebnou k přepravě na místo přeshraničního
 pohybu, který má být podroben kontrole, a dále dobu a prostředky
 potřebné pro náležitou reakci na neobvyklé okolnosti. Na vnitrostátní
 i evropské úrovni by proto měly být splněny tyto operační
 cíle:
 a. výměna dat, informací a zpravodajských
 poznatků v téměř reálném čase a případně
 i v zabezpečeném režimu; tato výměna umožní přechod
 z přístupu zaměřeného na hlídkování na přístup, jenž
 je zaměřen na zpravodajství a vychází z analýzy rizik;
 b. efektivní řízení personálu a zdrojů,
 včetně senzorů a hlídek;
 c. zjišťování účinnosti, vyhodnocování účinku
 činností při ostraze hranic a tím poskytnutí nového východiska
 pro hodnocení rizik a přeskupení priorit.
 Tabulka problémů propojení, cílů
 a opatření
 Specifické cíle || Plánované akce
 1a – Zefektivnění struktur a propojení systémů na vnitrostátní úrovni. 2a – Efektivní řízení personálu a zdrojů. 2c – Zjišťování účinnosti. || Zřízení národního koordinačního centra (NCC) a Situačního centra agentury Frontex (FSC).
 2a – Výměna dat, informací a zpravodajských poznatků v téměř reálném čase. || Zřízení sítě EUROSUR, propojení národních koordinačních center a agentury Frontex. Vytváření společného zpravodajského předhraničního obrazu.
 1d – Zlepšení výměny informací se sousedními třetími zeměmi. || Propojení systému EUROSUR s regionálními sítěmi zřízenými mezi členskými státy a sousedními třetími zeměmi.
 1b – Použití syntézy dat v kombinaci s technologickými funkcemi pro detekci a sledování přeshraničního pohybu. 1c – Meziodvětvová výměna informací s dalšími subjekty v námořním prostoru. || Zřízení služby pro společné využívání nástrojů ostrahy na úrovni EU.
 1.3.4.
 Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
 sledovat.
 Agentura Frontex zajistí, aby byly
 zavedeny metody, kterými bude monitorováno fungování systému EUROSUR z hlediska
 hlavních politických cílů s přihlédnutím k těmto
 ukazatelům[21]:
 Ukazatele dopadu[22]
 snížení počtu nedetekovaných
 vstupů nelegálních migrantů do schengenského prostoru;
 snížení počtu ztrát na životech
 migrantů na moři;
 snížení přeshraniční trestné
 činnosti, zejména pašování drog přes vnější hranice.
 Ukazatele výsledků a výstupů[23]
 zvýšení přehledu o situaci na
 vnějších hranicích a


text:
v předhraniční oblasti;
 zlepšení spolupráce mezi agenturami na
 vnitrostátní úrovni;
 zlepšení spolupráce mezi členskými
 státy, jakož i s agenturou FRONTEX;
 posílení spolupráce se sousedními
 třetími zeměmi;
 posílení technické a operační kapacity
 pro detekci a sledování malých člunů;
 posílení výměny neutajovaných
 i utajovaných informací v téměř reálném čase;
 posílení schopnosti reagovat na
 upozornění, incidenty a další události na vnějších hranicích.
 1.4.
 Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.4.1.
 Požadavky, které mají být splněny v krátkodobém
 nebo dlouhodobém horizontu
 EU bude
 v období 2012–2020 v oblasti ostrahy hranic i nadále čelit
 řadě obecných i specifických problémů, které jsou
 řešeny systémem EUROSUR.[24]
 EU čelí
 na svých vnějších hranicích značným tlakům v souvislosti
 s nelegální migrací, o níž se očekává, že bude v příštích
 letech pokračovat. Používání malých člunů nezpůsobilých
 k plavbě na moři dramaticky zvýšilo počet migrantů
 utopených ve Středozemním moři, což před donucovací orgány staví
 těžký úkol, protože detekovat a sledovat takové malé čluny na
 volném moři je mimořádně obtížné. Zločinecké sítě
 podílející se na pašování migrantů často používají stejné trasy
 a metody pro přeshraniční trestnou činnost, například
 pro obchodování s lidmi a drogami. Zlepšená spolupráce mezi
 agenturami pro ochranu hranic a policejními orgány by měla
 výrazně přispět k boji proti takové závažné trestné
 činnosti na vnějších hranicích.
 Změna
 tras a metod, jež zločinecké sítě využívají pro nelegální
 migraci a přeshraniční trestnou činnost, je často
 rychlejší a pružnější než reakce orgánů členských
 států na změnu situace. Jedním z důvodů pro tuto
 opožděnou reakci je, že v některých
 členských státech je do ostrahy námořních hranic přímo zapojeno
 až šest různých orgánů, které nemají stanovena jasná pravidla a pracovní
 postupy pro vzájemnou spolupráci a výměnu informací. Nejde však
 pouze o nedostatek koordinace uvnitř některých členských
 států, ale také mezi jednotlivými členskými státy v důsledku
 absence vhodných postupů, sítí nebo komunikačních kanálů pro
 výměnu informací. Migrační tlak představuje značné problémy
 i pro třetí země nacházející se na jižním pobřeží
 Středozemního moře. Je proto nezbytné blíže spolupracovat se
 zeměmi původu nelegálních migrantů i se zeměmi, kde se
 tito migranti naloďují.
 1.4.2.
 Přidaná hodnota ze zapojení EU
 V souladu
 se zásadou subsidiarity[25]
 se systém EUROSUR řídí decentralizovaným přístupem, ve kterém
 páteř spolupráce v systému EUROSUR tvoří národní koordinační
 centra pro ostrahu hranic. Propojením stávajících vnitrostátních a evropských
 systémů a vytvářením nových kapacit umožňuje systém EUROSUR
 orgánům ochrany hranic členských států a agentuře
 Frontex komunikovat a vyměňovat si informace za účelem
 zlepšení přehledu o situaci na vnějších hranicích, a tím
 vnést do ostrahy hranic skutečnou přidanou hodnotu.
 Lepší sdílení
 informací pomůže přesněji určit cíle, např. čluny
 používané pro nelegální migraci a přeshraniční trestnou
 činnost, a proto umožní cílenější, včasné a nákladově
 efektivní využití dostupné techniky, s jejíž pomocí lze narušitele hranic
 zachytit. Tohoto cíle nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských
 států, nýbrž jej lze lépe dosáhnout na úrovni Unie.
 1.4.3.
 Závěry vyvozené z podobných zkušeností
 v minulosti
 Iniciativa na
 zřízení systému EUROSUR navazuje na zkušenosti získané v minulosti,
 například v rámci Evropské sítě hlídek (ESH) koordinované
 agenturou FRONTEX. Kromě toho je jejím záměrem co nejlépe využít
 stávající vnitrostátní infrastruktury ochrany hranic v

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
kombinaci s operačními
 mezinárodními a evropskými systémy, jakož i s výsledky
 nejnovějšího technologického vývoje (např. využití satelitů).
 Zejména pokud se týká využití moderních technologií, systém EUROSUR využívá
 celou řadu výzkumných projektů uskutečněných v rámci
 7. rámcového programu pro výzkum a vývoj (7.RP).[26]
 1.4.4.
 Provázanost a možná synergie s dalšími
 relevantními nástroji
 Co nejlepším
 využitím stávajících systémů, kapacit a programů financování
 dostupných na úrovni Evropské unie směřuje systém EUROSUR k zajištění
 co nejvyšší soudržnosti a synergie s dalšími příslušnými
 nástroji.
 1.5.
 Doba trvání akce a finanční dopad
 þ Časově omezený návrh/podnět
 –
 ̈ Návrh/podnět s platností od [DD/MM] RRRR do [DD/MM] RRRR
 –
 þ Finanční dopad od roku 2014 do roku 2020
 ̈ Časově neomezený návrh/podnět
 –
 Provádění s obdobím rozběhu od roku
 RRRR do roku RRRR,
 –
 poté plné fungování.
 1.6.
 Předpokládaný způsob řízení[27]
 þ Přímé centralizované řízení Komisí
 þ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
 svěřeny:
 –
 ̈ výkonným agenturám
 –
 þ subjektům zřízeným Společenstvími[28]
 –
 ̈ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům/subjektům
 pověřeným výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
 podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
 základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
 þ Sdílené řízení s členskými státy
 ̈ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 ̈ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
 Pokud vyberete více
 způsobů řízení, upřesněte je v části
 „Poznámky“.
 Jednotlivé
 složky systému EUROSUR budou prováděny především agenturou FRONTEX
 a členskými státy (sdílené řízení) na základě plánu
 vytvoření systému EUROSUR z roku 2008 (KOM(2008) 68 v konečném
 znění). S ohledem na zřízení národních koordinačních center
 bude členským státům v letech 2012–2013 poskytována podpora
 prostřednictvím Fondu pro vnější hranice a v letech 2014–2020
 prostřednictvím nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších
 hranic a víz v rámci plánovaného Fondu pro vnitřní
 bezpečnost. Na druhé straně využije agentura Frontex svůj
 vlastní rozpočet ke zřízení sítě EUROSUR a dalších
 horizontálních složek systému EUROSUR, jako např. společného
 zpravodajského předhraničního obrazu; tyto prostředky
 z rozpočtu doplní v případě potřeby podpora z Fondu
 pro vnitřní bezpečnost (přímé nebo nepřímé centralizované
 finanční řízení).
 Z finančních
 prostředků poskytovaných v rámci 7. rámcového programu pro
 výzkum a vývoj bude podpořeno zřízení plánované služby pro
 společné využívání nástrojů ostrahy v letech 2012–2013.
 Opatření
 v sousedních třetích zemích budou podporována v letech 2012–2013
 tematickým programem pro migraci a azyl v rámci nástroje pro
 rozvojovou spolupráci.
 2.
 SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.
 Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte četnost a podmínky.
 Dva roky po uvedení systému EUROSUR do
 plného provozu a každý další rok předloží agentura Frontex Komisi
 zprávu o technickém a operačním fungování systému EUROSUR, která
 vezme v úvahu výše uvedené ukazatele[29].
 Kromě toho tři roky po zahájení všech činností systému EUROSUR
 a poté každé čtyři roky vypracuje Komise celkové hodnocení
 systému EUROSUR, zahrnující přezkoumání výsledků vzhledem k cílům,
 jakož i posouzení trvalé platnosti základního odůvodnění. První
 hodnocení by mělo probíhat v roce 2016 pod podmínkou, že systém
 EUROSUR bude uveden do provozu v roce 2013. Komise by měla Evropskému
 parlamentu a Radě předložit zprávu o hodnocení a v


text:
případě
 potřeby k ní připojí vhodné návrhy na změnu nařízení
 o zřízení systému EUROSUR.
 2.2.
 Systém řízení a kontroly
 2.2.1.
 Zjištěná rizika
 – Odhady nákladů uvedené v přiloženém posouzení dopadů
 byly vypracovány na základě údajů obdržených od členských
 států, agentur EU a soukromého sektoru a ověřeny
 externím dodavatelem technické studie obsahující posouzení finančního
 dopadu systému EUROSUR (GHK). Tyto odhady představují nejlepší odhad
 nákladů na provádění zvažovaných politických možností na základě
 jejich popisu v plánu vytvoření systému EUROSUR z roku 2008 a
 v následné technické dokumentaci. Očekává se, že by úpravy oblasti
 působnosti, organizačních a řídících struktur, technických
 požadavků, povahy poskytování služeb a postupného provádění
 plánu vytvoření systému EUROSUR vedly ke změnám nákladů na
 poskytování těchto služeb.
 – Jednotlivé složky a kroky uvedené v plánu vytvoření
 systému EUROSUR z roku 2008 (KOM(2008) 68 v konečném znění)
 jsou vyvíjeny, testovány a prováděny paralelně. Důvodem
 tohoto přístupu je, že obvyklý životní cyklus vývoje systému, v němž
 jeden krok navazuje na výsledky předchozího kroku a v němž
 provádění systému následuje po jeho vývoji, by byl příliš
 časově náročný. Pozornost je třeba věnovat
 slučování výsledků jednotlivých kroků do jednoho společného
 rámce. Této provázanosti lze dosáhnout nejlépe právním předpisem
 jasně vymezujícím různý obsah složek, jakož i role a povinnosti
 jednotlivých subjektů.
 2.2.2.
 Předpokládané metody kontroly
 Použijí se řídící a kontrolní systémy
 vytvořené v rámci různých využívaných finančních
 programů (např. Fondu pro vnitřní bezpečnost). K zajištění
 řádného a plynulého provádění jednotlivých složek systému
 EUROSUR se dále předpokládá využití odborných znalostí, a to jak
 interních (např. Společné výzkumné středisko), tak externích
 (např. externí dodavatelé).
 2.3.
 Opatření k zamezení podvodům a nesrovnalostem
 Uveďte stávající či
 předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 V plném rozsahu se použijí opatření proti
 podvodům zavedená na vnitrostátní i evropské úrovni.
 3.
 ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.
 Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené
 výdajové rozpočtové linie
 · Stávající výdajové rozpočtové linie[30]
 V pořadí podle okruhů víceletého finančního
 rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo || RP ([31]) || ze zemí ESVO[32] || z kandidátských zemí[33] || ze třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3a || 18 02 03 02 – Frontex || RP || Ne || Ne || Ne || Ne
 3a || 18 02 06 – Fond pro vnější hranice || RP || Ne || Ne || ANO || Ne
 · Požadované nové rozpočtové linie
 V pořadí podle okruhů víceletého
 finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce: || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo || RP/NP || ze zemí ESVO || z kandidátských zemí || ze třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3 || 18 02 cc – Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza || RP || Ne || Ne || ANO || Ne
 3 || 18 02 05 02 – Frontex || RP || Ne || Ne || Ne || Ne
 3.2.
 Odhadovaný dopad na výdaje v období 2014–2020[34]
 3.2.1.
 Odhadovaný souhrnný dopad na


text:
výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo 3 || Bezpečnost a občanství
 GŘ: HOME || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Následující roky || CELKEM
  Operační prostředky || || || || || || || || ||
 Fond pro vnitřní bezpečnost[35] || Závazky || (1) || 14,107 || 16,111 || 16,111 || 16,411 || 16,411 || 16,411 || 16,411 || || 111,973
 Platby || (2) || 1,915 || 3,997 || 7,720 || 12,130 || 15,751 || 16,266 || 16,347 || 37,848 || 111,973
 18 02 03 02[36] || Závazky || (1a) || 20,601 || 19,997 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || || 132,048
 Platby || (2a) || 10,301 || 20,299 || 19,144 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 9,145 || 132,048
 Prostředky správní povahy financované z finančního krytí pro zvláštní programy[37] || || || || || || || || ||
 Číslo rozpočtové položky || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 0
 CELKEM prostředky pro GŘ HOME || Závazky || =1+1a +1b+1c || 34,708 || 36,108 || 34,401 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || || 244,021
 Platby || || 12,215 || 24,296 || 26,864 || 30,420 || 34,041 || 34,556 || 34,637 || 46,993 || 244,021
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 34,708 || 36,108 || 34,401 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || || 244,021
 Platby || (5) || 12,215 || 24,296 || 26,864 || 30,420 || 34,041 || 34,556 || 34,637 || 46,993 || 244,021
  Prostředky správní povahy financované z finančního krytí pro zvláštní programy CELKEM || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 0
 CELKEM prostředky z OKRUHU 3 víceletého finančního rámce (Referenční částka) || Závazky || =4+6 || 34,708 || 36,108 || 34,401 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || || 244,021
 Platby || =5+6 || 12,215 || 24,296 || 26,864 || 30,420 || 34,041 || 34,556 || 34,637 || 46,993 || 244,021
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správa / správní náklady“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Následující roky || CELKEM
 GŘ: HOME ||
  Lidské zdroje || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || || 1,778
  Ostatní správní výdaje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 0
 GŘ HOME CELKEM || Prostředky || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || || 1,778
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) ||


text:
0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || || 1,778
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 34,962 || 36,362 || 34,655 || 34,955 || 34,955 || 34,955 || 34,955 || || 245,799
 Platby || 12,469 || 24,550 || 27,118 || 30,674 || 34,295 || 34,810 || 34,891 || 46,993 || 245,799
 3.2.2.
 Odhadovaný dopad na operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
 prostředků
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků,
 jak je vysvětleno dále:
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM ||
 VÝSTUPY ||
 Druh výstupu[38] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem ||
 SPECIFICKÉ CÍLE č. 1a, 2a a 2c[39] || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup[40] || Centrum || 2,179 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 52,29 ||
 – Výstup[41] || Centrum || 75,765 || 1 || 11,316 || 1 || 12,164 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 75,765 ||
 Mezisoučet za specifické cíle č. 1a, 2a a 2c || 25 || 18,786 || 25 || 19,634 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 128,055 ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2a[42] || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup[43] || Síť || 33,071 || 1 || 5,969 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 33,071 ||
 – Výstup[44] || Obraz || 23,212 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 23,212 ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2a || 2 || 9,285 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 56,283 ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1d[45] || || || || || || || || || || || || || || || || ||


text:
|| – Výstup[46] || Sítě || 537,75 || 4 || 951 || 4 || 0 || 4 || 0 || 4 || 300 || 4 || 300 || 4 || 300 || 4 || 300 || 4 || 2,151
 || Mezisoučet za specifický cíl č. 1d || 4 || 0,951 || 4 || 0 || 4 || 0 || 4 || 0,300 || 4 || 0,300 || 4 || 0,300 || 4 || 0,300 || 4 || 2,151
 SPECIFICKÉ CÍLE č. 1b a 1c[47] || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup[48] || Služba || || 1 || 5,686 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 57,532
 Mezisoučet za specifické cíle č. 1b a 1c || 1 || 5,686 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 57,532
 NÁKLADY CELKEM || 32 || 37,198 || 32 || 38,688 || 32 || 36,891 || 32 || 37,191 || 32 || 37,191 || 32 || 37,191 || 32 || 37,191 || 32 || 244,021 ||
 3.2.3.
 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1.
 Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
 jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || Rok 2014[49] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 1,778
 Ostatní správní výdaje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 1,778
 Mimo OKRUH 5[50] víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Ostatní výdaje správní povahy || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 1,778
 3.2.3.2.
 Odhadované potřeby v oblasti lidských
 zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
 vysvětleno dále:[51]
 Odhad vyjádřete v celých
 číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 18 01 01


text:
01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD
 XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[52]
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || || || || || || ||
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || ||
 XX 01 04 yy [53] || – v ústředí[54] || || || || || || ||
 – při delegacích || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || || || || || ||
 CELKEM || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD
 XX je oblast
 politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti
 lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
 vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
 přeobsazeny v rámci GŘ a případně doplněny
 z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ
 poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem
 na rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Monitorování a podpora každodenního řízení systému EUROSUR.
 Externí zaměstnanci ||
 3.2.4.
 Soulad se stávajícím a příštím víceletým
 finančním rámcem
 –
 þ Návrh/podnět je v souladu se stávajícím a příštím
 víceletým finančním rámcem.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 rozpočtové linie a odpovídající částky.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
 víceletého finančního rámce[55].
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
 3.2.5.
 Příspěvky třetích stran
 –
 þ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích
 stran.
 –
 ̈ Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle
 následujícího odhadu:
 Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na
 3 desetinná místa)
 || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || ||
 Odhadovaný dopad na příjmy
 –
 þ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –
 ̈ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 ̈ dopad na vlastní zdroje
 ̈ dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[56]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložte tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek .............


text:
|| || || || || || || ||
 U účelově
 vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
 výdajové rozpočtové linie.
 Určete způsob
 výpočtu dopadu na příjmy.
 [1] Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.
 [2] KOM(2008) 68 v konečném znění ze dne
 13. února 2008 (plán vytvoření systému EUROSUR). Informace
 o pokroku dosaženém v letech 2008–2010 viz SEK(2009) 1265
 v konečném znění ze dne 24. září 2009
 a SEK(2011) 145 v konečném znění ze dne 28. ledna 2011.
 [3] Srov. též čl. 77 odst. 1 písm. c)
 Smlouvy o fungování EU.
 [4] Srov. článek 11c nařízení (ES)
 č. 2007/2004 vložený nařízením (EU) č. 1168/2011.
 [5] KOM(2010) 385 v konečném znění,
 20.7.2010.
 [6] Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.
 [7] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.
 [8] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.
 [9] Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 60.
 [10] Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.
 [11] Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.
 [12] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
 [13] Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.
 [14] Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19.
 [15] Úř. věst. L 111, 4.5.2010, s. 20.
 [16] Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.
 [17] ABM: řízení podle činností (Activity-Based
 Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
 (Activity-Based Budgeting).
 [18] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a)
 nebo b) finančního nařízení.
 [19] KOM(2010) 623 v konečném znění ze dne
 27.10.2010, SV. II, 43, 14.
 [20] KOM(2008) 68 v konečném znění ze dne
 13.2.2008 (plán vytvoření systému EUROSUR).
 [21] Srov. kapitolu 8 připojeného posouzení dopadů.
 [22] Ve srovnání s údaji pro rok 2011, uvedenými ve
 zprávách agentury Frontex z analýzy rizik a příslušných zprávách
 Europolu. Tyto ukazatele také závisí na faktorech mimo systém EUROSUR,
 například na změnách politické a ekonomické situace
 v sousedních třetích zemích.
 [23] Ve srovnání se současnou situací popsanou
 v posouzení dopadů, jež je připojeno k návrhu nařízení
 o systému EUROSUR.
 [24] Srov. kapitolu 3.2 a 3.3 připojeného posouzení
 dopadů.
 [25] Srov. kapitolu 3.5 připojeného posouzení dopadů.
 [26] Viz seznamy projektů v příloze 1.5.
 [27] Vysvětlení způsobů řízení spolu
 s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na
 stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [28] Uvedené v článku 185 finančního
 nařízení.
 [29] Srov. kapitolu 8 připojeného posouzení dopadů.
 [30] Tyto rozpočtové linie se používají pro postupný vývoj
 a testování jednotlivých složek systému EUROSUR až do roku 2013. Vzhledem
 k tomu, že navrhované nařízení o systému EUROSUR by mělo
 vstoupit v platnost na konci roku 2013, je legislativní finanční
 výkaz omezen na časové období 2014–2020. Přehled nákladů
 vynaložených na vývoj systému EUROSUR v letech 2008–2010
 a odhadovaných nákladů na tento systém v období 2011–2020 lze
 nalézt v připojeném posouzení dopadů.
 [31] RP = rozlišené prostředky / NP = nerozlišené
 prostředky.
 [32] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [33] Kandidátské země a případně
 potenciální kandidátské země ze západního Balkánu.
 [34] Přehled celkových odhadovaných nákladů na období
 2011–2020 lze nalézt v připojeném posouzení dopadů.
 [35] Z této rozpočtové linie jsou financovány tyto
 náklady: 1) 75% spolufinancování operačních nákladů ze strany EU


text:
pro
 národní koordinační centra (NCC) ve 24 členských státech
 s vnějšími pozemními a námořními hranicemi, pokud jsou tyto
 náklady plánovány členskými státy s využitím rozpočtu Unie. 2)
 Náklady na službu pro společné využívání nástrojů ostrahy, které by
 měly být spolufinancovány rovněž z relevantních evropských
 vesmírných programů, včetně operačního globálního monitoringu
 životního prostředí a bezpečnosti (GMES), a to
 v rozsahu dostupném v období 2014–2020. 3) Náklady na propojení
 systému EUROSUR s regionálními sítěmi zřízenými mezi
 členskými státy a sousedními třetími zeměmi. 4) Veškeré
 další náklady potřebné k provádění systému EUROSUR.
 [36] Na operační náklady Situačního centra agentury
 Frontex (FSC), sítě propojující NCC a Frontex a společného
 zpravodajského obrazu o předhraniční oblasti. Předpokládá se, že
 5–10 mil. EUR ročně z těchto odhadů bude pokryto
 z rozpočtu agentury Frontex a 10–15 mil. EUR
 ročně z Fondu pro vnitřní bezpečnost. Přesné
 částky financované prostřednictvím agentury Frontex budou vymezeny
 v rámci ročního rozpočtového procesu.
 [37] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na
 podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalých linií „BA“),
 nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 [38] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být
 dodány (např.: počet financovaných studentských výměn,
 počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 [39] Popsaný v části 1.4.2: 1a – Zefektivnění
 struktur a propojení systémů na vnitrostátní úrovni, 2a – Efektivní
 řízení personálu a zdrojů, 2c – Zjišťování účinnosti.
 [40] 75% spolufinancování operačních nákladů ze
 strany EU pro národní koordinační centra (NCC) ve 24 členských
 státech s vnějšími pozemními a námořními hranicemi.
 [41] Operační náklady Situačního centra agentury
 Frontex (FSC).
 [42] 2a – Výměna dat, informací a zpravodajských
 poznatků v téměř reálném čase.
 [43] Operační náklady sítě propojující národní
 koordinační centra a agenturu Frontex.
 [44] Operační náklady společného zpravodajského
 obrazu o předhraniční oblasti (CPIP).
 [45] 1d – Zlepšení výměny informací se sousedními
 třetími zeměmi.
 [46] Propojení systému EUROSUR s regionálními
 sítěmi zřízenými mezi členskými státy a sousedními
 třetími zeměmi.
 [47] 1b – Použití syntézy dat v kombinaci
 s technologickými možnostmi pro detekci a sledování
 přeshraničního pohybu, 1c – Meziodvětvová výměna informací
 s dalšími subjekty v námořním prostoru.
 [48] Operační náklady služby pro společné
 využívání nástrojů ostrahy na úrovni EU.
 [49] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
 začíná provádět.
 [50] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na
 podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“),
 nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 [51] 2 pracovní místa AD uvedená v tabulce níže jsou
 obsažena v návrhu nařízení o zřízení fondu pro vnitřní
 bezpečnost.
 [52] SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
 agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
 zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.
 [53] Dílčí
 strop na externí pracovníky z operačních
 prostředků (bývalé linie „BA“).
 [54] V podstatě na strukturální fondy, Evropský
 zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský
 rybářský fond.
 [55] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
 [56] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky
 z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé
 částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52004PC0829(01)
 Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb /* KOM/2004/0829 konecném znení - CNS 2004/0289 */
 V Bruselu dne 23.12.2004KOM(2004)829 v konečném znění2004/0289 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYo podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služebNávrhROZHODNUTÍ RADYo uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb(předložené Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAMezinárodní vztahy mezi členskými státy a třetími zeměmi v oblasti letectví obvykle upravují dvoustranné dohody mezi členskými státy a třetími zeměmi o leteckých službách, jejich přílohy a jiná související dvoustranná či vícestranná ujednání.Na základě rozsudků Soudního dvora Evropských společenství ve věcech C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 a C-476/98 má Společenství v otázce různých aspektů externího letectví výlučnou pravomoc. Soudní dvůr rovněž upřesnil právo leteckých dopravců Společenství užívat výhod práva usazování ve Společenství, včetně práva na nediskriminační přístup k trhu.Tradiční doložky o jmenování ve dvoustranných dohodách členských států o leteckých službách porušují právní předpisy Společenství. Umožňují třetí zemi zamítnout, zrušit nebo pozastavit povolení nebo schválení leteckého dopravce, který byl jmenován členským státem, není však významným dílem ve vlastnictví tohoto členského státu či jeho státních příslušníků a ani nepodléhá jejich efektivní kontrole. Tato skutečnost byla shledána jako diskriminační vůči dopravcům Společenství, kteří jsou usazeni na území některého členského státu, avšak které vlastní a kontrolují státní příslušníci jiného členského státu. To odporuje článku 43 Smlouvy, který státním příslušníkům členských států, kteří uplatnili svou svobodu usazování, zaručuje, že s nimi bude v jiném členském státě zacházeno stejným způsobem, jako se státními příslušníky tohoto členského státu.Na základě rozsudků Soudního dvora Rada v červnu 2003 pověřila Komisi, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství.[1]V souladu s mechanismy a směrnicemi uvedenými v příloze rozhodnutí Rady, kterým se Komise pověřuje, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství, Komise vyjednala s Chilskou republikou dohodu, která nahrazuje některá ustanovení stávajících dvoustranných dohod mezi členskými státy a Chilskou republikou o leteckých službách. Článek 2 dohody nahrazuje tradiční doložky o jmenování doložkou o jmenování, kterou používá Společenství a která všem dopravcům Společenství povoluje užívat výhod plynoucích z práva usazování. Články 4 a 5 dohody řeší právní nesrovnalosti způsobené porušováním pravomocí Společenství. Článek 4 (Zdanění leteckých pohonných hmot) řeší spory mezi stávajícími dvoustrannými dohodami o leteckých službách a směrnicí Rady 2003/96/ES, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny, zejména čl. 14 odst. 2 uvedené směrnice. Článek 5 (Tvorba cen) řeší spory mezi stávajícími dvoustrannými dohodami o leteckých službách a nařízením Rady č. 2409/92 o tarifech a sazbách za letecké služby, které zakazuje dopravcům ze třetích zemí, aby ve Společenství určovali cenu leteckých služeb za dopravu.NávrhROZHODNUTÍ RADYo podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služebRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 ve spojení s první větou prvního pododstavce odst.


text: 2 čl. 300 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Rada dne 5. června 2003 pověřila Komisi, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství.(2) Komise jménem Společenství vyjednala dohodu s Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb v souladu s mechanismy a směrnicemi uvedenými v příloze rozhodnutí Rady, kterým se Komise pověřuje, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství.(3) S výhradou možného uzavření dohody k pozdějšímu datu je třeba dohodu, kterou Komise vyjednala, podepsat a prozatímně uplatňovat,ROZHODLA TAKTO:Jediný článek1. S výhradou jejího následného uzavření k pozdějšímu datu je předseda Rady oprávněn jmenovat osobu či osoby, které jsou jménem Společenství zmocněné k podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb.2. Než dohoda vstoupí v platnost, je třeba ji prozatímně uplatňovat, a to od prvního dne prvního měsíce po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení postupů, které jsou pro tento účel třeba. Předseda Rady je oprávněn učinit oznámení uvedené v článku 9.2 dohody.3. Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyně2004/0289 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYo uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služebRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 ve spojení s první větou prvního pododstavce odst. 2 čl. 300 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[3],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[4],vzhledem k těmto důvodům:(1) Rada dne 5. června 2003 pověřila Komisi, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství.(2) Komise jménem Společenství vyjednala dohodu s Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb v souladu s mechanismy a směrnicemi uvedenými v příloze rozhodnutí Rady, kterým se Komise pověřuje, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství.(3) Tato dohoda byla jménem Společenství podepsána dne [...], s výhradou jejího možného uzavření k pozdějšímu datu, v souladu s rozhodnutím Rady .../.../ES ze dne[...][5](4) Tuto dohodu je třeba schválit,ROZHODLA TAKTO:Článek 11. Dohoda mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb se jménem Společenství schvaluje.2. Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou učinit oznámení uvedené v článku 9.1 dohody.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyněPřÍLOHADOHODA mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služebEVROPSKÉ SPOLEčENSTVÍna straně jedné aCHILSKÁ REPUBLIKAna straně druhé(dále jen „strany“)ZAZNAMENÁVAJÍCE, že mezi deseti členskými státy Evropského společenství a Chilskou republikou byly uzavřeny dvoustranné dohody o leteckých službách, které obsahují ustanovení, jež jsou v rozporu s právem Evropského společenství;ZAZNAMENÁVAJÍCE, že Evropské společenství má výlučné pravomoci ohledně řady aspektů, které mohou být obsaženy v dvoustranných dohodách o leteckých službách uzavřených mezi členskými státy Evropského společenství a třetími zeměmi;ZAZNAMENÁVAJÍCE, že podle práva Evropského společenství mají letečtí dopravci Společenství usazení v členském státě právo na nediskriminační přístup na letecké trasy mezi členskými státy Evropského společenství a třetími zeměmi;S OHLEDEM na dohody mezi Evropským společenstvím a některými třetími zeměmi, podle nichž mají státní příslušníci těchto třetích


text: zemí možnost získat vlastnictví v leteckých dopravcích, kterým členský stát Evropského společenství vydal licenci;UZNÁVAJÍCE, že ustanovení dvoustranných dohod o leteckých službách mezi členskými státy Evropského společenství a Chilskou republikou, která jsou v rozporu s právem Evropského společenství, musí být plně uvedena do souladu s tímto právem, aby se vytvořil řádný právní základ pro letecké služby mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou a aby se zachovala návaznost těchto leteckých služeb;ZAZNAMENÁVAJÍCE, že ustanovení dvoustranných dohod o leteckých službách uzavřených mezi členskými státy Evropského společenství a Chilskou republikou, která nejsou v rozporu s právem Evropského společenství, se nemusí měnit nebo nahrazovat;ZAZNAMENÁVAJÍCE, že záměrem Evropského společenství v rámci těchto jednání není zvýšit celkový objem letecké dopravy mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou, narušit rovnováhu mezi leteckými dopravci Společenství a leteckými dopravci Chilské republiky ani vyjednávat o změnách ustanovení stávajících dvoustranných dohod o leteckých službách, které se týkají provozních práv,SE DOHODLY TAKTO:Článek 1 Obecná ustanoveníPro účely této dohody se „členskými státy“ rozumí členské státy Evropského společenství. „ členskými státy CLAC“ se rozumí členské státy Komise Latinské Ameriky pro civilní letectví (Latin American Civil Aviation Commission).Odkazy ve všech dohodách uvedených v příloze 1 na státní příslušníky členského státu, který je stranou dané dohody, musí být chápány jako odkazy na státní příslušníky členských států Evropského společenství.Odkazy ve všech dohodách uvedených v příloze 1 na letecké dopravce nebo letecké dopravní společnosti členského státu, který je stranou dané dohody, musí být chápány jako odkazy na letecké dopravce nebo letecké dopravní společnosti určené daným členským státem.Článek 2 Určení, schválení a zrušení1. Ustanovení odstavců 2 a 3 tohoto článku nahrazují v tomto pořadí odpovídající ustanovení článků uvedených v příloze 2 písm. a) a b) ohledně určení leteckého dopravce dotčeným členským státem, jeho schválení a povolení udělených Chilskou republikou a odmítnutí, zrušení, pozastavení nebo omezení schválení nebo povolení udělených leteckému dopravci. Ustanovení odstavců 4 a 5 tohoto článku nahrazují v tomto pořadí odpovídající ustanovení článků uvedených v příloze 2 písm. a) a b) ohledně určení leteckého dopravce Chilskou republikou, jeho schválení a povolení udělených členským státem a odmítnutí, zrušení, pozastavení nebo omezení schválení nebo povolení vydaných leteckému dopravci.2. Po obdržení určení provedeného členským státem udělí Chilská republika příslušná schválení a povolení s minimálním procedurálním zpožděním za předpokladu, že:i. letecký dopravce je usazen na území členského státu, který provedl určení, podle Smlouvy o založení Evropského společenství a má platnou provozní licenci v souladu s právem Evropského společenství;ii. členský stát odpovědný za vydání jeho osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) vykonává a udržuje efektivní regulační kontrolu nad leteckým dopravcem a v určení je zřetelně označen příslušný letecký úřad; aiii. letecký dopravce je vlastněn a bude i nadále vlastněn přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnického podílu členskými státy a/nebo státními příslušníky členských států nebo jinými státy uvedenými v příloze 3 a/nebo státními příslušníky těchto jiných států a je stále efektivně kontrolován těmito státy a/nebo těmito státními příslušníky.3. Chilská republika může odmítnout, zrušit, pozastavit nebo omezit schválení nebo povolení leteckého dopravce určeného členským státem, pokud:i. letecký dopravce není usazen na území členského státu, který provedl určení, podle Smlouvy


text: o založení Evropského společenství nebo nemá platnou provozní licenci v souladu s právem Evropského společenství; neboii. členský stát odpovědný za vydání jeho osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) nevykonává a neudržuje efektivní regulační kontrolu nad leteckým dopravcem nebo v určení není zřetelně označen příslušný letecký úřad; neboiii. letecký dopravce není vlastněn a efektivně kontrolován přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnického podílu členskými státy a/nebo státními příslušníky členských států nebo jinými státy uvedenými v příloze 3 a/nebo státními příslušníky těchto jiných států; neboiv. letecký dopravce již má schválení k provozu podle dvoustranné dohody uzavřené mezi Chilskou republikou a jiným členským státem a Chilská republika prokáže, že vykonáváním provozních práv podle této dohody na trase zahrnující místo v tomto jiném členském státě by obcházela omezení provozních práv vyplývající z této jiné dohody; nebov. letecký dopravce vlastní osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) vydané členským státem a neexistuje žádná dvoustranná dohoda o poskytování leteckých služeb mezi Chilskou republikou a tímto členským státem a leteckému dopravci určenému Chilskou republikou byla upřena provozní práva do tohoto členského státu.Při výkonu svého práva podle tohoto odstavce nesmí Chilská republika diskriminovat letecké dopravce Společenství z důvodu státní příslušnosti.4. Po obdržení určení provedeného Chilskou republikou udělí členský stát příslušná schválení a povolení s minimálním procedurálním zpožděním za předpokladu, že:i. letecký dopravce je usazen na území Chilské republiky; aii. Chilská republika má a udržuje efektivní regulační kontrolu nad leteckým dopravcem a je odpovědná za vydání jeho osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC); aiii. letecký dopravce je vlastněn a efektivně kontrolován přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnického podílu členskými státy CLAC a/nebo státními příslušníky členských států CLAC.5. Členský stát může odmítnout, zrušit, pozastavit nebo omezit schválení nebo povolení leteckého dopravce určeného Chilskou republikou, pokud:i. letecký dopravce není usazen na území Chilské republiky; neboii. Chilská republika nevykonává a neudržuje efektivní regulační kontrolu nad leteckým dopravcem nebo není odpovědná za vydání jeho osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC); neboiii. letecký dopravce není vlastněn a efektivně kontrolován přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnického podílu členskými státy CLAC a/nebo státními příslušníky členských států CLAC; neboiv. letecký dopravce již má schválení k provozu podle dvoustranné dohody uzavřené mezi členským státem a jiným členským státem CLAC a členský stát prokáže, že vykonáváním provozních práv podle této dohody na trase zahrnující místo v tomto jiném členském státě CLAC by obcházela omezení provozních práv vyplývající z této jiné dohody.Článek 3 Práva v souvislosti s regulační kontrolou1. Ustanovení odstavce 2 tohoto článku doplňují články uvedené v příloze 2 písm. c).2. Pokud členský stát určil leteckého dopravce, jehož regulační kontrolu vykonává a udržuje jiný členský stát, potom práva Chilské republiky podle bezpečnostních ustanovení dohody mezi členským státem, který určil leteckého dopravce, a Chilskou republikou platí stejným způsobem, pokud jde o přijímání, vykonávání nebo udržování bezpečnostních standardů tímto jiným členským státem a pokud jde o schválení k provozu tohoto leteckého dopravce.Článek 4 Zdanění leteckých pohonných hmot1. Ustanovení odstavce 2 tohoto článku doplňují odpovídající ustanovení článků uvedených v příloze 2 písm. d).2. Bez ohledu na jakákoliv jiná ustanovení, která jsou s tímto v rozporu, nebrání nic, co je stanoveno v


text: dohodách uvedených v příloze 2 písm. d) členským státům v uložení nediskriminačních daní, dávek, cel či různých poplatků na pohonné hmoty dodané na jejich území pro použití v letadle určeného leteckého dopravce Chilské republiky, který poskytuje služby mezi místem na území tohoto členského státu a jiným místem na území tohoto členského státu nebo na území jiného členského státu.3. Bez ohledu na jakákoliv jiná ustanovení, která jsou s tímto v rozporu, nebrání nic, co je stanoveno v dohodách uvedených v příloze 2 písm. d) Chilské republice v uložení nediskriminačních daní, dávek, cel či různých poplatků na pohonné hmoty dodané na jejím území pro použití v letadle určeného leteckého dopravce členského státu, který poskytuje služby mezi místem na území Chilské republiky a jiným místem na území Chilské republiky nebo na území jiného členského státu CLAC.Článek 5 Přepravní tarify1. Ustanovení odstavce 2 tohoto článku doplňují články uvedené v příloze 2 písm. e).2. Tarify za přepravu uskutečněnou zcela v rámci Evropského společenství, které budou podle některé z dohod uvedené v příloze 1 a obsahující ustanovení uvedené v příloze 2 písm. e) účtovány leteckým dopravcem (leteckými dopravci) určeným (určenými) Chilskou republikou, podléhají právu Evropského společenství. Právo Evropského společenství se použije podle zásady nediskriminace.3. Tarify za přepravu mezi Chilskou republikou a jiným členským státem CLAC, které budou podle některé z dohod uvedené v příloze 1 a obsahující ustanovení uvedené v příloze 2 písm. e) účtovány leteckým dopravcem (leteckými dopravci) určeným (určenými) členským státem, podléhají chilskému právu ohledně cenového vedení a použijí se podle zásady nediskriminace.Článek 6 Používání jiných ustanoveníUstanovení dohod uvedených v příloze 1, jiná než ustanovení dotčená články 1 až 5 této dohody, se použijí i nadále za předpokladu, že nejsou v rozporu s těmito články.Článek 7 Přílohy dohodyPřílohy této dohody jsou její nedílnou součástí.Článek 8 Revize nebo změnaStrany mohou tuto dohodu kdykoliv po vzájemné dohodě revidovat nebo změnit.Článek 9 Vstup v platnost a prozatímní uplatňování1. Tato dohoda vstupuje v platnost, jakmile si strany vzájemně písemně oznámí, že byly dokončeny jejich příslušné vnitřní postupy, které jsou pro vstup dohody v platnost třeba.2. Bez ohledu na odstavec 1 se strany zavazují tuto dohodu prozatímně uplatňovat od prvního dne měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení postupů, které jsou pro tento účel třeba.3. Dohody a jiná ujednání mezi členskými státy a Chilskou republikou, které k datu podpisu této dohody ještě nevstoupily v platnost a které nejsou prozatímně uplatňovány, jsou uvedeny v příloze 1 písm. b). Všechny tyto dohody a ujednání podléhají od svého vstupu v platnost nebo prozatímního uplatňování této dohodě.Článek 10 Ukončení platnosti1. V případě, že dojde k ukončení platnosti některé z dohod uvedené v příloze 1, skončí současně platnost všech ustanovení této dohody, která se týkají příslušné dohody uvedené v příloze 1.2. V případě, že dojde k ukončení platnosti všech dohod uvedených v příloze 1, skončí současně platnost této dohody.NA DůKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci k této dohodě své podpisy.V [....] ve dvou prvopisech dne [... ... ...] v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském,


text: maďarském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském. V případě odchylek má anglické znění přednost před zněními v ostatních jazycích.Jakmile budou instituce Evropské unie povinny zveřejňovat v Úředním věstníku Evropské unie všechny úřední akty v maltském jazyce, bude dohoda rovněž vyhotovena ve dvou prvopisech v maltském jazyce.ZA EVROPSKÉ SPOLEčENSTVÍ.....................ZA CHILSKOU REPUBLIKU:Příloha 1Seznam dohod uvedených v článku 1 této dohodya) Dohody o leteckých službách uzavřené mezi Chilskou republikou a členskými státy Evropského společenství, které byly k datu podpisu této dohody uzavřeny, podepsány a/nebo jsou prozatímně uplatňovány- Dohoda o leteckých službách uzavřená mezi vládou Chilské republiky a vládou Belgického království, podepsaná v Bruselu dne 13. září 2001 (dále jen „dohoda Chile-Belgie“);- Dohoda o leteckých službách uzavřená mezi vládou Dánského království a vládou Chilské republiky, podepsaná v Kodani dne 27. června 2001 (dále jen „dohoda Chile-Dánsko“);- Dohoda mezi vládami Chilské republiky a Francouzské republiky o leteckých službách mezi jejich územími a nad jejich rámec, podepsaná v Paříži dne 6. prosince 1979 (dále jen „dohoda Chile-Francie“);- Dohoda o letecké dopravě uzavřená mezi Spolkovou republikou Německo a Chilskou republikou, podepsaná v Santiagu de Chile dne 30. března 1964, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „dohoda Chile-Německo“);- Dohoda o leteckých službách uzavřená mezi vládou Chilské republiky a vládou Italské republiky, podepsaná v Římě dne 27. února 2002 (dále jen „dohoda Chile-Itálie“);- Dohoda uzavřená mezi vládou Velkovévodství lucemburského a vládou Chilské republiky o leteckých službách mezi jejich územími, podepsaná v Lucemburku dne 25. února 2002 (dále jen „dohoda Chile-Lucembursko“);- Dohoda o leteckých službách uzavřená mezi Nizozemským královstvím a Chilskou republikou, podepsaná v Santiagu de Chile dne 13. července 1962 (dále jen „dohoda Chile-Nizozemsko)“;- Návrh smlouvy o leteckých službách mezi Chilskou republikou a Nizozemským královstvím o leteckých službách mezi jejich územími, která byla parafována a připojena jako příloha B ke schválenému zápisu z konzultačního setkání o problematice letectví (Aeronautical Consulting Meeting) mezi Nizozemskem a Chile, podepsanému v Santiagu de Chile dne 12. dubna 2001 (dále jen „návrh revidované dohody Chile-Nizozemsko“);- Dohoda mezi vládou Chile a vládou Španělska o komerčních službách letecké dopravy, podepsaná v Santiagu de Chile dne 17. prosince 1974 (dále jen „dohoda Chile-Španělsko“);- Dohoda o leteckých službách uzavřená mezi vládou Chilské republiky a vládou Švédského království, podepsaná v Kodani dne 27. června 2001 (dále jen „dohoda Chile-Švédsko“);- Dohoda mezi Chilskou republikou a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o leteckých službách, podepsaná v Santiagu de Chile dne 16. září 1947 (dále jen „dohoda Chile-Spojené království“);- Návrh smlouvy mezi vládou Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a vládou Chilské republiky o leteckých službách, která byla parafována a připojena jako příloha B k Memorandu o porozumění mezi leteckými úřady Spojeného království a Chile, podepsanému v Santiagu de Chile dne 31. května 2000 (dále jen „návrh revidované dohody Chile-Spojené království“).b) Dohody o leteckých službách a jiná ujednání parafované nebo podepsané Chilskou republikou a členskými státy Evropského společenství, které k datu podpisu této dohody ještě nevstoupily v platnost a nejsou prozatímně uplatňovány[ Příloha 1b je záměrně ponechána prázdná .] Příloha 2Seznam článků dohod uvedených v


text: příloze 1, na které se odkazuje v článcích 2 až 5 této dohodya) Určení členským státem:- Článek 3 dohody Chile-Belgie;- Článek 3 dohody Chile-Dánsko;- Článek 4 dohody Chile-Francie;- Článek 3 dohody Chile-Německo;- Článek 3 dohody Chile-Itálie;- Článek 3 dohody Chile-Lucembursko;- Článek 3 návrhu revidované dohody Chile-Nizozemsko;- Článek 3 dohody Chile-Španělsko;- Článek 3 dohody Chile-Švédsko;- Článek 4 návrhu revidované dohody Chile-Spojené království;b) Odmítnutí, zrušení, pozastavení nebo omezení schválení nebo povolení:- Článek 4 dohody Chile-Belgie;- Článek 4 dohody Chile-Dánsko;- Článek 5 dohody Chile-Francie;- Článek 4 dohody Chile-Německo;- Článek 4 dohody Chile-Itálie;- Článek 4 dohody Chile-Lucembursko;- Článek V dohody Chile-Nizozemsko;- Článek 4 návrhu revidované dohody Chile-Nizozemsko;- Článek 4 dohody Chile-Španělsko;- Článek 4 dohody Chile-Švédsko;- Článek 4 dohody Chile-Spojené království;- Článek 5 návrhu revidované dohody Chile-Spojené královstvíc) Regulační kontrola:- Článek 6 dohody Chile-Belgie;- Článek 14 dohody Chile-Dánsko;- Dodatek C Protokolu mezi leteckými úřady Spolkové republiky Německo a Chilské republiky, podepsaného v Berlíně dne 2. dubna 1998 – jak je prozatímně uplatňován v rámci dohody Německo-Chile;- Článek 6 dohody Chile-Itálie;- Článek 6 dohody Chile-Lucembursko;- Článek 6 návrhu revidované dohody Chile-Nizozemsko;- Článek 14 dohody Chile-Švédsko;- Článek 14 návrhu revidované dohody Chile-Spojené království;d) Zdanění leteckých pohonných hmot:- Článek 9 dohody Chile-Belgie;- Článek 6 dohody Chile-Dánsko;- Článek 10 dohody Chile-Francie;- Článek 6 dohody Chile-Německo;- Článek 9 dohody Chile-Itálie;- Článek 15 dohody Chile-Lucembursko;- Článek III dohody Chile-Nizozemsko;- Článek 15 návrhu revidované dohody Chile-Nizozemsko;- Článek 5 dohody Chile-Španělsko;- Článek 6 dohody Chile-Švédsko;- Článek 8 návrhu revidované dohody Chile-Spojené královstvíe) Přepravní tarify v rámci Evropského společenství:- Článek 12 dohody Chile-Belgie;- Článek 10 dohody Chile-Dánsko;- Článek 9 dohody Chile-Francie;- Článek 8 dohody Chile-Německo;- Článek 12 dohody Chile-Itálie;- Článek 14 dohody Chile-Lucembursko;- Článek 14 návrhu revidované dohody Chile-Nizozemsko;- Článek 8 dohody Chile-Španělsko;- Článek 10 dohody Chile-Švédsko;- Článek 9 dohody Chile-Spojené království;- Článek 7 návrhu revidované dohody Chile-Spojené královstvíPříloha 3Seznam jiných států, na které se odkazuje v článku 2 této dohodyIslandská republika (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru) ;Lichtenštejnské knížectví (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru) ;Norské království (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru) ;Švýcarská konfederace (v rámci dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě).[1] Rozhodnutí Rady 11323/03 ze dne 5. června 2003 (vyhrazený dokument).[2] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[3] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[4] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[5] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0699
 Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o zřízení Evropského úřadu pro trh elektronických komunikací {SEK(2007) 1472} {SEK(2007) 1473} /* KOM/2007/0699 konecném znení - COD 2007/0249 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 13.11.2007KOM(2007) 699 v konečném znění2007/0249 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo zřízení Evropského úřadu pro trh elektronických komunikací(předložená Komisí){SEK(2007) 1472}{SEK(2007) 1473}DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. ODůVODNěNÍ A CÍLE NÁVRHU. OBECNÉ SOUVISLOSTIVývoj účinného jednotného telekomunikačního trhu patří mezi nejvyšší politické priority EU. Informační a komunikační technologie spolu s odvětvím telekomunikací představují čtvrtinu celkového evropského růstu. V éře technického pokroku, přeshraničních obchodních činností a rostoucí poptávky spotřebitelů po službách elektronických komunikací bez ohledu na to, kde se nacházejí, má dotvoření skutečného vnitřního telekomunikačního trhu zásadní význam pro konkurenceschopnost Evropy. Bez konkurenceschopné a účinné telekomunikační infrastruktury je stěží možné rozvíjet celoevropské služby.Když se v roce 1998 vnitrostátní telekomunikační trhy plně otevřely konkurenci, bylo to podnětem k investicím a inovacím jak ze strany nových subjektů na trhu, tak ze strany subjektů, které již byly na trhu zavedené, což evropským občanům přineslo znatelné výhody v podobě širšího výběru, nižších cen, vyšší kvality a rostoucí škály nových pevných i mobilních služeb.Těchto výhod bylo dosaženo díky předpisovému rámci EU, který je navržen tak, aby splňoval tři cíle, tedy podporu hospodářské soutěže, konsolidaci vnitřního trhu elektronických komunikací a přínos pro spotřebitele a uživatele. Rámec je tvořen pěti směrnicemi, které vstoupily v platnost v červenci 2003.Stávající rámec v souladu se zásadou zlepšování právní úpravy vyžaduje, aby Komise podávala pravidelné zprávy o jeho fungování. První zpráva, zveřejněná v červnu 2006[1], navrhla změny rámce a současně zahájila čtyřměsíční veřejné konzultace. Tento rozsáhlý a ucelený přezkum odhalil řadu důležitých problémů, které je třeba řešit, zejména nedostatek jednotnosti při uplatňování předpisů EU a roztříštěnost regulace vnitřního trhu. I přes výrazný pokrok při harmonizaci právní úpravy elektronických komunikací však technologickému rozvoji stojí v cestě nejednotné regulační přístupy 27 vnitrostátních regulačních orgánů, které se značně liší z hlediska pravomocí, nezávislosti a finančních a lidských zdrojů, což podniky ve stále větší míře vnímají jako překážku poskytování nadnárodních a celoevropských služeb. Kromě toho by evropští občané neměli platit vysoké ceny proto, že jsou náklady společností působících v několika členských státech uměle udržovány na vysoké úrovni.Aby Komise pomohla tyto překážky řešit, navrhuje zřídit nový nezávislý úřad, který bude pracovat v úzké součinnosti s vnitrostátními regulačními orgány a s Komisí. Tento nový úřad bude odpovědný Evropskému parlamentu a bude zahrnovat radu regulačních orgánů tvořenou vedoucími vnitrostátních regulačních orgánů všech členských států EU a nahradí skupinu evropských regulačních orgánů (ERG)[2]. Bude poskytovat odborné poradenství Komisi, a to zejména při přípravě regulačních rozhodnutí tzv. „postupem podle článku 7“, rozvíjet vnitřní trh zvyšováním jednotnosti při uplatňování pravidel EU a bude fungovat jako odborné středisko v oblasti sítí a služeb elektronických komunikací na úrovni EU. Tento nový úřad by rovněž převzal funkce Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací (ENISA), čímž by se vyřešila řada problémů, které byly zjištěny v souvislosti s fungováním této agentury[3].Tento návrh doplňuje dva další návrhy změn směrnic tvořících současný předpisový rámec pro


text: elektronické komunikace[4]. Tyto tři návrhy jsou doplněny posouzením dopadů[5].- Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuToto nařízení doplňuje pět směrnic, které tvoří soubor právních předpisů EU pro elektronické komunikace. Navrhované změny rámcové směrnice zjednodušují postup pro analýzu trhu, toto zjednodušení je však třeba doplnit zřízením specializovaného a nezávislého odborného subjektu, který bude Komisi nápomocen při řešení technologicky složitých otázek budoucích trhů. Navrhované změny autorizační směrnice zavádějí nové postupy pro harmonizaci podmínek spojených s právy na užívání na úrovni EU a případně pro výběr poskytovatelů přeshraničních služeb. Nový úřad bude hybnou silou při provádění těchto postupů. Změny směrnice o univerzální službě usnadní uživatelům se zdravotním postižením přístup k elektronickým komunikacím včetně tísňových služeb a jejich používání. Úřad bude kontaktním místem pro řešení těchto otázek na úrovni EU.- Soulad s ostatními politikami a cíli UnieCíle navrhovaného nařízení jsou v souladu s obnovenou Lisabonskou strategií na podporu růstu a zaměstnanosti prostřednictvím zvýšení konkurenceschopnosti, se související iniciativou Komise s názvem i2010, jejímž cílem je vytvoření jednotného evropského informačního prostoru, a se strategií Komise na posílení vnitřního trhu. Tento návrh má zlepšit fungování vnitřního trhu elektronických komunikací.2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů- Konzultace zúčastněných stranMetody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentůNa konci roku 2005 zahájily útvary Komise dvoufázovou konzultaci ohledně přezkumu předpisového rámce. V červnu 2006 byla zveřejněním sdělení zahájena druhá veřejná konzultace, která trvala čtyři měsíce a skončila dne 27. října 2006. Od řady zúčastněných stran z EU i mimo ni bylo obdrženo 224 odpovědí.Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahuNíže jsou uvedeny hlavní obavy vyjádřené v průběhu veřejné konzultace: i) značně se liší způsoby, jimiž je rámec prováděn na vnitrostátní úrovni. Roztříštěnost vnitřního trhu na různé předpisové systémy brání investicím, jimž by velice prospěla společná a předvídatelná regulace v celé EU. Řada stran zdůraznila, že značné rozdíly v uplatňování předpisů brání tomu, aby byly v plném rozsahu využívány výhody vnitřního trhu; ii) současný způsob výběru a udělování oprávnění provozovatelům určitých druhů přeshraničních služeb není slučitelný s využíváním úspor z rozsahu nutných k rozvoji nových služeb. Zejména jde-li o služby poskytované skutečně napříč Společenstvím, je třeba vytvořit koordinovanější systém pro udělování práv na užívání frekvencí a čísel. V odpovědi komisařce V. Redingové skupina ERG rovněž zdůraznila význam posílení konkurenceschopnosti EU a využívání úspor z rozsahu, které plynou z poskytování služeb napříč Společenstvím; iii) měl by být lépe využíván potenciál odborných znalostí ERG. Aby se však zamezilo přístupu založeném na „nejnižším společném jmenovateli“, je za velice důležitou považována institucionální reforma ERG, která této skupině ve vhodných případech umožní přispívat k větší jednotnosti a k harmonizaci.- Sběr a využití výsledků odborných konzultacíKomise při přípravě toho návrhu a další souvisejících návrhů vycházela z výsledků různých studií provedených externími smluvními stranami.Tyto studie jsou popsány v souvisejícím posouzení dopadů a týkají se jak ekonomického modelování, tak průzkumu názorů dotčených osob.Jsou k dispozici na této internetové adrese:http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/ext_studies/index_en.htm- Posouzení dopadůPosouzení dopadů zkoumá řadu možností, jak dosáhnout nejlepšího předpisového modelu pro vytvoření jednotného trhu elektronických komunikací prostřednictvím jednotné a účinné regulace při současném dodržení zásad subsidiarity a


text: proporcionality.Zpráva obsahuje posouzení hlavních dopadů tří možností v rámci dané politiky, které počítají s různými institucionálními režimy s různým rozložením pravomocí mezi vnitrostátní orgány a EU.Z analýzy nákladů a přínosů navrhovaného úřadu vyplývá, že v případě konzervativního scénáře lze odhadovat, že v oblastech politiky spadajících do působnosti tohoto úřadu může jeho celkový ekonomický přínos výrazně překročit rozpočtové náklady, a to deseti- až třicetinásobně (tzn. že by se rozsah přínosů pohyboval v rozmezí 250–800 milionů eur). Uskuteční-li se jeden z optimističtějších scénářů růstu celoevropských trhů, může se přínos pohybovat mezi 550 a 1400 miliony eur.Hlavním zdrojem tohoto přínosu je snížení regulačního rizika, a to díky působení úřadu. I marginální snížení regulačního rizika (přibližně o 10 %) v celé Evropě se odrazí v nižších kapitálových nákladech odvětví. Kromě toho se působením úřadu urychlí proces přidělování frekvencí celoevropským službám; pokud se provádění velkých projektů tohoto typu podaří uspíšit o jediný rok, může mít ekonomický přínos hodnotu řádově několika stovek milionů eur.Zpráva o posouzení dopadů je k dispozici na této internetové adrese:http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/public_consult/index_en.htm#communication_review3. NEZÁVISLÝ MECHANISMUS PRO SPOLUPRÁCI A ROZHODOVÁNÍ VNITROSTÁTNÍCH REGULAčNÍCH ORGÁNů: EVROPSKÝ ÚřAD PRO TRH ELEKTRONICKÝCH KOMUNIKACÍ3.1. Zkušenosti skupiny ERG je třeba rozvinout do struktury formální spoluprácePřestože se vnitřní trh elektronických telekomunikací v posledních letech dále rozvíjel, přetrvávají nadále tyto problémy: i) značná nejednotnost při provádění evropského předpisového rámce na vnitrostátní úrovni, což vede k roztříštěnosti evropských trhů a brání investicím; ii) neexistují účinné mechanismy pro koordinaci výběru a oprávnění pro služby, které mají ze své podstaty přeshraniční povahu, jako jsou například mobilní služby a služby založené na IP.V roce 2004 ustavila Komise nezávislou poradní skupinu (skupina evropských regulačních orgánů, ERG), aby usnadňovala konzultace, koordinaci a spolupráci mezi vnitrostátními regulačními orgány navzájem a mezi těmito orgány a Komisí. V minulém roce předložila ERG Komisi stanoviska k funkčnímu oddělení a regulačním zásadám pro přístupové sítě příští generace a uskutečnila řadu veřejných konzultací k navrženým společným postojům ERG (např. velkoobchodní plný přístup, VoIP a přístup k bitovému toku). Všechny společné přístupy skupiny ERG jsou však založeny na konsensu, a jejich vypracování je proto složité a zdlouhavé. Pokud se stanoviska nebo zájmy jednotlivých regulačních orgánů výrazně rozcházejí, nelze konsensu dosáhnout. Na základě takovéto volné spolupráce, která je důsledkem uvedeného stavu, nebylo možné v některých důležitých a sporných otázkách vypracovat dokumenty, které by překročily rovinu obecných prohlášení.Stávající přístup v rámci ERG, který v praxi obvykle vyžaduje dosažení shody mezi všemi 27 regulačními orgány, je dále komplikován existencí paralelního subjektu (nezávislé skupiny regulačních orgánů, IRG), jehož činnost se s činností ERG překrývá. IRG je tvořena 27 členskými státy EU a sedmi dalšími evropskými zeměmi, a přestože má vliv na regulační přístupy Společenství, není povinna provádět právní předpisy Společenství ani předkládat zprávy Komisi[6]. Skutečnost, že stávající struktura nepřináší uspokojivé výsledky, je tedy výsledkem neoptimální organizace jak z hlediska rychlosti a účinnosti vypracování jednotných přístupů na úrovni EU, tak z hlediska odpovědnosti a průhlednosti.Komise provedla hodnocení různých možností organizace požadovaných úkolů, přičemž zkoumala také možnost, zda by tyto úkoly mohla plnit sama. Harmonizace na centrální úrovni by vyžadovala odborné znalosti všech


text: 27 vnitrostátních trhů. V praxi by podrobné znalosti o místních podmínkách, které jsou předpokladem pro dosažení úspěchu v těchto otázkách, mohl mít pouze subjekt, v němž by byly zastoupeny vnitrostátní regulační orgány. Vnitrostátní regulační orgány jsou navíc v mnoha případech již samy o sobě velkými a významnými subjekty, a je proto nemožné, že by Komise disponovala takovými zdroji a znalostmi, aby mohla tyto orgány nahradit.Zkoumána byla také možnost posílené ERG s hlasovacími právy, která by umožňovala většinová rozhodnutí. Bez ohledu na potíže spojené se zavedením všeobecně přijatelného systému hlasování by takovýto subjekt nemohl vydávat rozhodnutí, která by byla pro jeho členy závazná. Podle současné Smlouvy může takovouto úlohu plnit pouze Komise. Kromě toho existují závažná institucionální omezení ohledně rozšíření ERG s cílem propůjčit jí působnosti, které by jí umožnily uskutečňování této rozšířené úlohy. Rozšíření skupiny ERG by si vyžádalo značné navýšení jejích stávajících zdrojů, aby mohla vykonávat svou činnost, neboť současný systém rotujícího předsednictví by již dále nebyl funkční (jmenování výkonného ředitele, posílení sekretariátu, formální jednací řád upravující přijímání rozhodnutí atd.). Zdroje pro toto posílení úlohy ERG nelze získat zvnějšku, neboť Komise musí zajistit průhlednost, odpovědnost a nezávislost stanovisek a poradenství, které ERG poskytuje. Posílená ERG by například nemohla být pro Komisi legitimním poradním subjektem, kdyby jí zdroje byly poskytovány prostřednictvím IRG. ERG může svou poradní úlohu ve vztahu ke Komisi požadovaným způsobem posílit pouze tak, že se stane subjektem Společenství, na který se vztahují stejná správní a rozpočtová pravidla, jaká platí pro všechny subjekty Společenství (služební řád, finanční nařízení, požadavek na podávání zpráv Parlamentu atd.).Komise proto došla k závěru, že požadované úkoly by nejlépe plnil samostatný subjekt, který by byl nezávislý a nebyl součástí Komise a který by posílil pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů tím, že by převzal funkce ERG a ty by byly pevně a průhledně zakotveny v právu Společenství. Tento subjekt by Komisi poskytoval stanoviska a poradenství týkající se celé řady důležitých rozhodnutí evropského zájmu; přijímal by však i individuální rozhodnutí o správě evropského telefonního číslovacího prostoru.Navrhované úkoly by na evropské úrovni doplňovaly, nikoli zdvojovaly, regulační úkoly, které plní vnitrostátní regulační orgány. Úřad umožní vytvoření účinného partnerství mezi Komisí a vnitrostátními regulačními orgány v otázkách, u nichž je potřebná jednotnost na evropské úrovni: vymezení a analýza trhů a nápravná opatření, harmonizace užívání rádiového spektra, vymezení nadnárodních trhů a kvalita služeb. Zároveň bude hospodárnou platformou pro řešení celoevropských záležitostí, které jdou i nad rámec kompetencí posílené ERG, jako je například bezpečnost sítí a informací, provádění jednotného evropského čísla tísňového volání „112“ či správa evropského telefonního číslovacího prostoru.Navržený úřad by byl základním kamenem stabilního a jednotného rámce pro spolupráci vnitrostátních regulačních orgánů v souladu se zásadami, které Komise vymezila v předloze interinstitucionální dohody o vytvoření rámce pro evropské regulační agentury[7].3.2 Hlavní úkoly nového úřaduÚřad by na evropské úrovni doplňoval regulační úkoly vnitrostátních regulačních orgánů, a to v těchto oblastech:- Zajištění rámce pro spolupráci vnitrostátních regulačních orgánů . Navrhuje se zlepšit zacházení s přeshraničními aspekty regulace trhu elektronických komunikací a integrity sítí. Úřad bude mít k dispozici postupy spolupráce mezi vnitrostátními


text: regulačními orgány, zejména v oblasti výměny informací a poskytování poradenství a technické podpory. Dále bude mít pravomoci k urovnávání a řešení přeshraničních sporů mezi vnitrostátními regulačními orgány. Rámec bude rovněž podporovat spolupráci mezi vnitrostátními regulačními orgány zemí členských států EU a třetích zemí.- Regulační dozor nad vymezením a analýzou trhů a nad prováděním nápravných opatření . Úřad by obecně měl vzhledem ke Komisi poradní úlohu, pokud jde o otázky regulace trhu, a mohl by vydávat nezávazné pokyny na podporu osvědčených postupů mezi vnitrostátními regulačními orgány. Návrhy opatření vnitrostátních regulačních orgánů budou předmětem stanovisek, v nichž bude zkoumán možný dopad na jednotný trh a slučitelnost s právními předpisy Společenství; v případě potřeby bude toto stanovisko obsahovat také návrhy na změnu. Tato stanoviska budou Komisi předkládána ve zrychleném řízení na základě prosté většiny hlasů členů.- Vymezení nadnárodních trhů : úřad poskytuje účinný a přiměřený mechanismus umožňující reagovat na růst přeshraničních trhů, za nímž stojí stoupající mobilita, vyšší rozšíření internetových služeb (např. VoIP), družicových služeb a vyšší konvergence pevných a mobilních služeb. Úřad bude rovněž sledovat vývoj roamingových služeb, a to hlasových i datových.- Poradenství v otázkách harmonizace rádiových frekvencí : Úřad by následujícími činnostmi urychlil a zefektivnil politiku rádiového spektra: průběžná analýza a podávání zpráv, určení potenciálu a prostředků pro rozvoj nových služeb, vedení rejstříku o užívání spektra v celé EU, poradenství v otázkách společných řízení na udělení oprávnění, technická podpora při výběru žádostí o licence na spektrum, poradenství v otázkách odejmutí práv na užívání v případě nesplnění podmínek licence.- Rozhodovací pravomoci při správě čísel a poradenství v otázkách přenositelnosti čísel . Úřad by byl pověřen správou a rozvojem evropského telefonního číslovacího prostoru (ETNS), tj. čísel s jednotným předčíslím platným pro celou EU (3883), které může být přiděleno organizacím, jež chtějí vytvořit centrální celoevropská telefonická centra služeb. Kromě toho by úřad spolupracoval s vnitrostátními regulačními orgány a členskými státy na evropských aspektech přidělování a přenositelnosti čísel, mimo jiné podáváním zpráv o rozvoji evropského čísla tísňového volání „112“, identifikací číselných rozsahů pro přeshraniční služby, určením potenciálu a prostředků pro rozvoj nových služeb a poskytováním poradenství v otázkách společných řízení na udělení oprávnění.- Bezpečnost sítí a informací . Úřad převezme úkoly stávající Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací. Posílí tak soulad mezi povinností vnitrostátních regulačních orgánů zajišťovat integritu sítí a úkolem vytvářet kulturu bezpečnosti sítí a informací, který spadá do působnosti agentury ENISA.- Obecné informační a poradní funkce . Úkolem úřadu by bylo předkládat výroční zprávu o rozvoji odvětví elektronických komunikací (o nabídce a rozšíření nových služeb, rozvoji hospodářské soutěže, přezkumu regulační situace na vnitrostátní úrovni, použitých nápravných opatřeních, informace o odvolacích řízeních atd.). Kromě toho by sledoval interoperabilitu a přístupnost elektronických komunikací v Evropě a podával příslušné zprávy; mohl by rovněž vydávat doporučení ohledně opatření, která by měla být přijata na vnitrostátní úrovni, zejména k lepšímu naplnění potřeb zdravotně postižených a starších občanů.3.3 Právní stránka návrhu- Právní základČlánek 95 Smlouvy o ES- Zásada subsidiarityCíle navrhovaných opatření nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států.- Ve stávajícím předpisovém rámci jsou oprávnění pro služby


text: udělována na úrovni členských států a rozhodování je do značné míry ponecháno na 27 vnitrostátních regulačních orgánech, přičemž Komise má jen omezenou možnost dozoru a koordinace. To znamená, že vnitřní trh je stále tvořen mozaikou 27 různých regulačních systémů. To brání rozvoji přeshraničních služeb a operátoři musejí za stejných okolností čelit rozdílným nebo nesourodým pracovním podmínkám. V praxi je mnoho regulačních otázek, jimiž se vnitrostátní orgány zabývají, stejných v celé EU (např. regulační zacházení s novými službami, vedení účetnictví pro regulační účely, přidělování čísel, fungování zařízení a služeb pro zdravotně postižené uživatele, kteří cestují po EU, atd.)[8]. Aby se podpořily úspory z rozsahu a konkurenceschopný vnitřní trh, je v těchto oblastech nadmíru důležité, aby se na úrovni EU rozvíjely společné postupy a odborné znalosti, a tím i jednotnost a případně harmonizace. Tento požadavek lze účinně a účelně řešit pouze zlepšením současného institucionálního modelu a důmyslnějším rozložením odpovědnosti mezi členské státy, vnitrostátní regulační orgány a Komisi. Tohoto cíle lze dosáhnout pouze opatřením na úrovni Společenství.- Jedním z hlavních cílů přezkumu podle autorizační směrnice je rozvoj poskytování přeshraničních služeb ve Společenství[9]. Rozsáhlé veřejné konzultace zdůraznily, že je naléhavě nutné usnadnit operátorům poskytování služeb napříč Společenstvím, a to odstraněním určitých závažných překážek způsobených současným přístupem[10]. Existuje řada přeshraničních služeb, které nelze podrobit jednotné regulaci nebo při jejichž poskytování nelze dosáhnout úspor z rozsahu na základě opatření členského státu.Opatření na úrovni Společenství, která by umožnila zvýšení jednotnosti regulace vnitřního trhu a pokles nákladů společností působících ve více zemích, by představovala zřejmý přínos z důvodu svého rozsahu a měla by rovněž kladný dopad ve srovnání s opatřeními přijatými na úrovni členských států. Cílů navrhovaného opatření lze proto lépe dosáhnout na úrovni Společenství.- Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality, neboť úřad bude Komisi poskytovat poradenství při provádění politiky v oblasti elektronických komunikací.- Vytvořením úřadu bude spolupráce vnitrostátních regulačních orgánů (v současné době spadající pod skupinu evropských regulačních orgánů) začleněna do systému Společenství. Je jasné, že je třeba zlepšit dané režimy tak, aby byly určité úkoly, které v současnosti provádí skupina ERG – což je v podstatě konzultační fórum vnitrostátních regulačních orgánů, které nejsou institucionálně schopny činit společná rozhodnutí –, prováděny jediným specializovaným subjektem na úrovni EU, který svou činnost provádí v rámci institucionální struktury Společenství. Jedním z úkolů úřadu bude poskytovat Komisi technické znalosti a pomáhat jí při přípravě regulačních rozhodnutí, která mají přispět k rozvoji vnitřního trhu, přičemž tento rozvoj bude dále podpořen navrhovaným začleněním práce agentury ENISA v oblasti bezpečnosti sítí a informací.- Rada regulačních orgánů bude tvořena vedoucími vnitrostátních regulačních orgánů a bude své činnosti provádět v zájmu Společenství. Navrhovaný systém umožní Komisi, aby využívala společných odborných znalostí vnitrostátních regulačních orgánů – tyto orgány mají podrobné znalosti o vnitrostátních trzích a podmínkách – a podpoří spolupráci Komise a vnitrostátních regulačních orgánů. Systém doplňuje pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů týkající se provádění předpisového rámce na vnitrostátní úrovni.- Práva na užívání frekvencí a čísel používaných pro účely poskytování služeb napříč Společenstvím budou nadále přidělována na vnitrostátní úrovni prostřednictvím společně dohodnutého postupu, který se uplatní


text: pouze na některé služby, jež svou povahou pokrývají Společenství (např. služby družicové komunikace). Oprávnění pro služby poskytované napříč Společenstvím budou rovněž nadále udělována na vnitrostátní úrovni prostřednictvím společně dohodnutého postupu. Tento návrh se však netýká udělování práv na užívání frekvencí a čísel pro poskytování služeb na vnitrostátní úrovni, které nadále spadá do působnosti vnitrostátních regulačních orgánů.To znamená, že úřad zlepší koordinaci v některých klíčových oblastech, které pokrývají celé Společenství, jeho úloha však nepřekročí míru nezbytnou k dosažení stanoveného cíle.Vzhledem k tomu, že navrhovaný nástroj má status nařízení, a ve Společenství bude tudíž přímo použitelný, bude co nejvíce snížena finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád jednotlivých členských států a hospodářských subjektů a bude úměrná cíli návrhu.- Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení Evropského parlamentu a Rady.Nařízení je přímo použitelné, a je tudíž vhodným nástrojem pro vytvoření navrhovaného druhu úřadu.4. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYPředpokládá se, že plně funkční úřad bude mít stálé zaměstnance, jejichž úvazky budou dohromady odpovídat 134 ekvivalentům plných úvazků. V tomto počtu je již zahrnuto převzetí úkolů a zdrojů agentury ENISA v roce 2011. Roční rozpočet by měl v prvním roce činit 10 milionů eur a od roku 3 pak 28 milionů eur. Vedle příspěvku, který úřadu poskytuje Společenství, může úřad vybírat za určité služby poplatky. Příjmy úřadu za poskytnuté služby se použijí k financování jeho činnosti[11].Proti těmto nákladům by měly být postaveny úspory, které vzniknou začleněním agentury ENISA do navrhovaného úřadu. Současný roční rozpočet agentury ENISA činí přibližně 8 milionů eur.5. DALšÍ INFORMACE- ZjednodušeníNávrh je součástí nového systému, který má zjednodušit stávající regulační postup a zvýšit jeho účinnost pro správní orgány i subjekty na trhu. Úřad zlepší rozhodovací proces a zavedením společných cílů a postupů usnadní spolupráci Komise a vnitrostátních regulačních orgánů. Při vytvoření úřadu bude současně uvolněn stávající systém automatického oznamování „postupem podle článku 7“, a díky tomu bude možné výrazně snížit procedurální zátěž průmyslu, vnitrostátních regulačních orgánů a Komise, přičemž Komise bude zasahovat pouze v závažných případech. Úřad bude mít v takových případech důležitou úlohu při posuzování technických otázek, rovněž bude zajišťovat řešení a jednotné výstupy na vnitřním trhu.Současný systém udělování práv na užívání frekvencí nebo čísel klade v každém členském státě, kde jsou služby poskytovány, různé právní a procedurální požadavky, a pro podniky, které hodlají služby poskytovat napříč Společenstvím, může být tudíž krajně složitý a zatěžující. Plněním požadavků, které se v jednotlivých členských státech liší (např. doba platnosti práv na užívání a související podmínky), se komplikuje plánování skutečně evropských služeb, investice do nich a v konečném důsledku také jejich poskytování. Tak významné rozdíly v postupech získávání práv na užívání odrazují subjekty od vstupu na trh a brání fungování vnitřního trhu. Tato skutečnost hovoří ve prospěch koordinovanějšího přístupu k výběru podniků, jimž mají být udělena vnitrostátní práva na užívání frekvencí a čísel.Tento návrh je obsažen v klouzavém programu Komise na aktualizaci a zjednodušení acquis communautaire .- Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnostiNávrh zahrnuje ustanovení o přezkumu.- Evropský hospodářský prostorNavržený právní akt se týká záležitosti EHP, a proto by měl být rozšířen na Evropský hospodářský prostor.6. PODROBNÉ VYSVěTLENÍ NÁVRHUKapitola


text: I: Předmět, oblast působnosti, definice a úkolyČlánky 1 a 2: stanoví oblast působnosti nařízení, které má zřízením Evropského úřadu pro trh elektronických komunikací zlepšit fungování vnitřního trhu elektronických komunikací, a tento úřad zřizují.Článek 3: stanoví funkce uvedeného úřadu, např. vydávání stanovisek, a to buď z vlastního podnětu nebo na žádost Komise, a pomoc Komisi poskytováním technického poradenství, prováděním studií, shromažďováním informací a zpráv atd.Kapitola II: Úkoly úřadu týkající se posílení vnitřního trhuČlánek 4: vymezuje oblasti, jimiž se úřad zabývá s cílem podpořit harmonizované uplatňování předpisového rámce.Článek 5: upravuje konzultace úřadu v souvislosti s vymezením a analýzou vnitrostátních trhů a nápravných opatření. Od úřadu bude vyžadováno, aby ve stanovené lhůtě vydal stanovisko v případech, kdy Komise vyjádří „vážné pochybnosti“ o návrhu opatření oznámeného podle článku 7 rámcové směrnice.Článek 6: pokud vnitrostátní regulační orgán neprovedl analýzu trhu ve stanovené lhůtě, Komise může úřad požádat o poradenství a pomoc v souvislosti s daným vnitrostátním trhem.Článek 7: poté, co Komise v souladu s čl. 15 odst. 4 rámcové směrnice vymezí nadnárodní trh, bude úřad provádět analýzu nadnárodních trhů.Článek 8: týká se úkolů úřadu v oblasti přidělování čísel; tyto úkoly zahrnují správu a rozvoj evropského telefonního číslovacího prostoru (ETNS), správu harmonizovaných číselných rozsahů (např. zpracování žádostí o vyhrazení číselného rozsahu „116“ podle rozhodnutí Komise 2007/116/ES), úřad rovněž na požádání vydává stanovisko ohledně povinností spojených s přenášením čísel.Článek 9: úřad bude Komisi nápomocen při provádění každoročního přezkumu opatření přijatých na vnitrostátní úrovni s cílem zvýšit povědomí o jednotném evropském čísle tísňového volání „112“. Na žádost Komise bude vydávat stanovisko k technickým otázkám spojeným s prováděním čísla 112.Článek 10: úřad bude Komisi nápomocen v otázkách spojených s technickými a ekonomickými aspekty rádiových frekvencí užívaných k poskytování služeb elektronických komunikací.Článek 11: úřad bude nápomocen při vymezování služeb, které by mohly být poskytovány napříč Společenstvím a pro něž by bylo společné výběrové řízení přínosné. Aby určitá služba mohla být považována za službu napříč Společenstvím, bude muset splnit určité podmínky. Například poptávka po daných službách by měla existovat ve více členských státech, příslušné služby kromě toho svou povahou přesahují hranice jednotlivých států, a proto by jako takové měly být regulovány na úrovni EU či na regionální úrovni, spíše než na úrovni vnitrostátní.Článek 12: vymezuje ustanovení pro identifikaci podniků, jimž mají být udělena práva na užívání pro účely poskytování služeb napříč Společenstvím. Úřad bude provádět výběrové řízení a vydávat stanovisko, v němž navrhne podnik nebo podniky, jimž by mohla být práva na užívání udělena.Článek 13: úřad bude mít slovo při odnímání práv na užívání udělených na základě společného výběrového řízení.Článek 14: úřad bude přispívat k rozvoji kultury bezpečnosti sítí a informací tím, že bude provádět určité činnosti, které původně prováděla agentura ENISA.Článek 15: uvádí seznam případů, kdy může úřad jednat z vlastního podnětu.Kapitola III: Doplňkové úkoly úřaduČlánky 16 a 17: úřad bude vybírat správní poplatky za určité poskytované služby s cílem kompenzovat správní náklady. V případě společného výběrového řízení bude rovněž jménem členských států vybírat správní poplatky a poplatky za práva na užívání rádiových frekvencí, které následně rozdělí mezi členské státy.Článek


text: 18: na žádost vnitrostátních regulačních orgánů bude úřad pro tyto orgány vydávat doporučení k opatřením, která mají být vnitrostátními regulačními orgány přijata v případě přeshraničních sporů.Články 19 až 21: úřad se bude podílet na šíření a výměně informací mezi členskými státy, vnitrostátními regulačními orgány a Komisí. Mohl by se zapojit do zkoumání technického rozvoje ve Společenství. Bude zveřejňovat výroční zprávu o vývoji odvětví elektronických komunikací, v níž určí zbývající překážky, které brání dotvoření jednotného trhu. Bude se podílet na shromažďování informací a na správě a zveřejňování rejstříku informací o frekvencích (příloha stanoví informace, které má rejstřík obsahovat) a databázi roamingu v mobilních sítích.Článek 22: úřad bude Komisi nápomocen v otázkách přístupnosti elektronických komunikací a bude zveřejňovat výroční zprávu o opatřeních přijatých s cílem zlepšit přístupnost sítí a zařízeních elektronických komunikací pro zdravotně postižené koncové uživatele.Kapitola IV: Organizace úřaduČlánek 24: organizační strukturu úřadu tvoří šest orgánů: správní rada, rada regulačních orgánů, ředitel, hlavní úředník pro bezpečnost sítí, stálá skupina zastoupených zájmů a odvolací senát.Články 25 a 26: správní rada bude odpovědná za jmenování ředitele a hlavního úředníka pro bezpečnost sítí, přijímání ročního pracovního programu a rozpočtu úřadu, schvalování obecné zprávy o činnostech úřadu a přijímání finančních předpisů úřadu. Úřad bude o svých činnostech pravidelně podávat zprávy Evropskému parlamentu.Články 27 a 28: rada regulačních orgánů je tvořena jedním členem z každého členského státu, přičemž tento člen bude současně vedoucím nezávislého vnitrostátního regulačního orgánu odpovídajícího v daném členském státě za každodenní uplatňování předpisového rámce, a dále ředitelem. Komise se může účastnit zasedání této rady, nebude však mít hlasovací právo. Rada regulačních orgánů bude odpovědná za technické rozhodování úřadu v oblastech, jako je identifikace případných držitelů práv, vydávání stanovisek k případům podle článku 7 atd. Stanoviska a rozhodnutí by měla být přijímána prostou většinou.Články 29 a 30: ředitel bude plně odpovědný za úkoly přidělené úřadu a bude jeho právním zástupcem. Bude rovněž odpovědný za sestavení a plnění rozpočtu, přípravu návrhu pracovního programu a za personální otázky[12].Článek 31: hlavní úředník pro bezpečnost sítí bude odpovídat za koordinaci úkolů úřadu a přípravu ročního pracovního programu v oblasti bezpečnosti sítí a informací. Bude podřízený řediteli a bude podporován stálou skupinou zastoupených zájmů (článek 32).Články 33 a 34: ustavují odvolací senát s cílem zaručit, aby strany dotčené rozhodnutími úřadu v oblasti přidělování čísel mohly využívat nezbytná nápravná opatření.Články 36–53 se týkají standardních provozních a správních záležitostí včetně rozpočtu, přístupu k dokumentům a průhlednosti, právního postavení úřadu, personálních otázek, účasti třetích zemí apod.Článek 55: týká se hodnocení prováděného Komisí, pokud jde o výsledky úřadu v souvislosti s jeho mandátem a cíli, přičemž toto hodnocení bude vydáno pět let po skutečném zahájení činnosti úřadu. Zpráva a případné průvodní návrhy budou předloženy Radě a Evropskému parlamentu.2007/0249 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo zřízení Evropského úřadu pro trh elektronických komunikací(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[13],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[14],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[15],v souladu s postupem