text:
systému EES a každé čtyři roky poté předloží Komise celkové hodnocení systému EES. Toto celkové hodnocení bude obsahovat posouzení dosažených výsledků v porovnání se stanovenými cíli a dopadu na základní práva, zhodnotí další platnost výchozího principu, uplatňování nařízení, zabezpečení systému EES a jakékoli implikace pro další fungování systému a vydá nezbytná doporučení. Komise předloží hodnotící zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
 6.
 Členské státy a Europol poskytnou agentuře eu-LISA a Komisi informace nezbytné pro vypracování zpráv uvedených v odstavcích 4 a 5 v souladu s kvantitativními ukazateli předem stanovenými Komisí a/nebo agenturou eu-LISA. Tyto informace nesmějí ohrozit pracovní metody ani obsahovat informace, které prozrazují zdroje, zaměstnance nebo vyšetřování určených orgánů.
 7.
 Agentura eu-LISA poskytne Komisi informace nezbytné pro vypracování celkových hodnocení podle odstavce 5.
 8.
 Všechny členské státy a Europol vypracují při dodržení vnitrostátních právních předpisů o zveřejňování citlivých informací výroční zprávu o efektivitě přístupu k údajům systému EES pro účely vymáhání práva, která bude obsahovat informace a statistické údaje o:
 – přesném účelu konzultace (ať již za účelem zjištění totožnosti nebo získání záznamů o vstupu/výstupu), včetně typu teroristického nebo jiného závažného trestného činu,
 – uvedených oprávněných důvodech pro důvodné podezření, že se na podezřelou osobu, pachatele nebo oběť vztahuje toto nařízení,
 – uvedených oprávněných důvodech pro to, aby nebyly konzultovány automatizované systémy identifikace otisků prstů jiných členských států podle rozhodnutí 2008/615/SVV v souladu s čl. 29 odst. 2 písm. b),
 – počtu žádostí o přístup do systému EES pro účely vymáhání práva,
 – počtu a typu případů, které byly završeny úspěšným zjištěním totožnosti, a
 – potřebě a využití postupu pro výjimečně naléhavé případy včetně případů, kdy ústřední přístupové místo provádějící ověření neuznalo při ověření ex post výjimečnou naléhavost.
 Výroční zprávy členských států a Europolu se předají Komisi do 30. června následujícího roku.
 2.2.Systém řízení a kontroly
 2.2.1.Zjištěná rizika
 1) Potíže s technickým vývojem systému
 Členské státy mají technicky odlišné vnitrostátní systémy informačních technologií. Kromě toho se mohou lišit postupy hraničních kontrol podle místních okolností (dostupný prostor na hraničních přechodech, cestovní toky atd.). Systém EES je nutno začlenit do vnitrostátní architektury IT a do vnitrostátních postupů hraničních kontrol. Dále musí být integrace vnitrostátních jednotných rozhraní (NUI) plně v souladu s ústředními požadavky. V této oblasti byla zjištěna dvě hlavní rizika:
 a) Riziko, že by technické a právní aspekty systému EES mohly být prováděny v různých členských státech různými způsoby kvůli nedostatku koordinace mezi ústřední a vnitrostátní úrovní. Plánovaná koncepce NUI by měla toto riziko zmírnit.
 b) Riziko nekonzistentnosti ve způsobu používání tohoto budoucího systému v závislosti na tom, jak členské státy začlení systém EES do stávajících postupů hraničních kontrol.
 2) Potíže s včasným vývojem
 Na základě zkušeností z vývoje VIS a SIS II lze předpokládat, že klíčovým faktorem úspěšného zavedení systému EES bude včasný vývoj systému externím dodavatelem. Agentura eu-LISA bude coby centrum excelence v oblasti vývoje a řízení rozsáhlých informačních systémů rovněž odpovídat za zadávání a řízení zakázek, zejména za subdodávky týkající se vývoje systému. Existuje několik rizik spojených s využíváním externích dodavatelů pro tyto vývojové práce:
 a) zejména riziko,


text:
že dodavatel na projekt nevyčlení dostatečné zdroje nebo že navrhne a vyvine systém, který nebude technicky na výši;
 b) riziko, že dodavatel nebude dodržovat všechny administrativní postupy a metody pro rozsáhlé projekty IT, aby si snížil náklady;
 c) v neposlední řadě nelze zcela vyloučit riziko, že by dodavatel mohl mít finanční potíže nesouvisející s tímto projektem.
 2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly
 Agentura eu-LISA má být centrem excelence v oblasti vývoje a řízení rozsáhlých informačních systémů. Bude vykonávat činnosti související s vývojem a provozem ústřední části systému včetně jednotných rozhraní v členských státech a sítí. Zabrání se tak vzniku většiny nedostatků, s nimiž se Komise setkala při vývoji SIS II a VIS.
 Během vývojové fáze (2017–2019) bude všechny vývojové činnosti vykonávat agentura eu-LISA. To se bude týkat vývojové části všech složek projektu, tj. ústředního systému, vnitrostátního jednotného rozhraní (NUI), sítí a kancelářských prostor v členských státech. Náklady na integraci NUI a náklady, které souvisejí se správou systémů v členských státech během vývoje, bude řídit Komise formou grantů.
 Během provozní fáze, která začne v roce 2020, bude agentura eu-LISA odpovědná za technické a finanční řízení ústředního systému, zejména za zadávání a řízení zakázek, a Komise bude prostřednictvím ISF – hranice (národní programy) spravovat granty pro členské státy týkající se výdajů za údržbu vnitrostátních systémů.
 Aby se zabránilo zpožděním na vnitrostátní úrovni, musí být před zahájením vývoje zajištěna účinná koordinace všech zúčastněných stran. V návrhu nařízení Komise navrhla, aby odborné znalosti související se systémem EES poskytovala agentuře eu-LISA poradní skupina složená z národních odborníků členských států.
 2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb
 Nepoužije se
 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Plánovaná opatření na boj proti podvodům jsou stanovena v článku 35 nařízení (EU) č. 1077/2011, jenž stanoví:
 1. Za účelem boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti se použije nařízení (ES) č. 1073/1999.
 2. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a neprodleně vydá odpovídající předpisy platné pro všechny její zaměstnance.
 3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků od agentury a zaměstnanců zodpovědných za přidělování těchto prostředků.
 V souladu s tímto ustanovením přijala správní rada Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva dne 28. června 2012 rozhodnutí týkající podmínek vnitřních šetření ve vztahu k předcházení podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem poškozujícím finanční zájmy Unie.
 Použije se strategie GŘ HOME pro předcházení podvodům a jejich odhalování.
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 Stávající rozpočtové položky
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh výdaje
 Příspěvek
 Okruh 3 – Bezpečnost a občanství
 RP/NRP
 10
 zemí ESVO
 11
 kandidátských zemí
 12
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
nařízení
 RP
 NE
 NE
 ANO
 NE
 3
 18.020101 – Podpora správy hranic a společné vízové politiky na usnadnění legálního cestování
 RP
 NE
 NE
 ANO
 NE
 3
 18.020103 – Vytvoření nových informačních systémů na podporu řízení migračních toků přes vnější hranice Unie
 RP
 NE
 NE
 ANO
 NE
 3
 18.0207 – Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva („eu-LISA“)
 RP
 NE
 NE
 ANO
 NE
 Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje
 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 3
 Bezpečnost a občanství
 GŘ HOME
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Rok
 2021
 CELKEM
 • Operační prostředky
 18.02.01.03 (Inteligentní hranice)
 Závazky
 (1)
 40,000
 40,000
 40,000
 120,000
 Platby
 (2)
 28,000
 28,000
 28,000
 36,000
 120,000
 18.020101 (Hranice a víza)
 Závazky
 16,236
 16,236
 20,196
 19,710
 72,378
 Platby
 11,365
 11,365
 14,137
 13,797
 21,713
 72,378
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
 13
 Číslo rozpočtové položky
 (3)
 CELKEM prostředky
 pro GŘ HOME
 Závazky
 =1+1a +3
 56,236
 56,236
 60,196
 19,710
 192,378
 Platby
 =2+2a
 +3
 39,365
 39,365
 42,137
 49,797
 21,713
 192,378
 eu-LISA
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Rok
 2021
 CELKEM
 Hlava 1:
 Závazky
 (1)
 1,876
 1,876
 1,876
 4,221
 9,849
 Platby
 (2)
 1,876
 1,876
 1,876
 4,221
 9,849
 Hlava 2:
 Závazky
 (1a)
 Platby
 (2a)
 Hlava 3:
 Závazky
 (3a)
 54,569
 57,513
 144,326
 21,606
 278,014
 Platby
 (3b)
 38,199
 40,259
 101,028
 15,124
 83,404
 278,014
 CELKEM prostředky
 pro eu-LISA
 Závazky
 =1+1a +3a
 56,445
 59,389
 146,202
 25,827
 287,863
 Platby
 =2+2a
 +3b
 40,074
 42,135
 102,904
 19,345
 287,863
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 5
 Správní výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 GŘ HOME
 • Lidské zdroje
 Číslo rozpočtové položky: 18.01
 0,402
 0,402
 0,402
 0
 1,206
 • Ostatní správní výdaje
 GŘ HOME CELKEM
 Prostředky
 0,402
 0,402
 0,402
 0
 1,206
 CELKEM prostředky
 na OKRUH 5
 víceletého finančního rámce
 (Závazky celkem = platby celkem)
 0,402
 0,402
 0,402
 0
 1,206
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 N
 14
 Rok
 N+1
 Rok
 N+2
 Rok
 N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 CELKEM prostředky
 na OKRUH 1 až 5
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 112,653
 115,597
 206,517
 45,474
 480,242
 Platby
 112,653
 115,597
 206,517
 45,474
 480,242
 3.2.1.Odhadovaný dopad na operační prostředky
 3.2.1.1.Odhadovaný dopad na prostředky agentury eu-LISA
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.
 –⌧
 Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy
 eu-LISA
 ⇩
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh
 15
 Průměrné náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Celkový počet
 Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1
 16
 Vývoj – ústřední systém
 – Výstup
 Externí smluvní strana
 32,650
 52,650
 55,118
 0
 140,418


text:
– Výstup
 Programové vybavení
 8,051
 0
 46,560
 3 555
 58,166
 – Výstup
 Technické vybavení
 4,754
 0
 22,853
 0
 27,607
 – Výstup
 Správa
 50
 50
 1 682
 0
 1,782
 – Výstup
 Ostatní (kancelář)
 219
 0
 0
 0
 0,219
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1
 45,724
 52,700
 126,213
 3,555
 228,192
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2
 Údržba – ústřední systém
 – Výstup
 Externí smluvní strana
 0
 0
 1,734
 1,748
 3,482
 – Výstup
 Programové vybavení
 1,343
 1,343
 9,102
 9,939
 21,726
 – Výstup
 Technické vybavení
 569
 569
 2,925
 3,586
 7,648
 – Výstup
 Správa
 0
 0
 0
 50
 50
 – Výstup
 Ostatní (kancelář)
 0
 90
 90
 90
 271
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2
 1,912
 2,002
 13,851
 15,413
 33,178
 SPECIFICKÝ CÍL č. 3
 Síť
 6,118
 1,995
 2,520
 2,310
 12,944
 SPECIFICKÝ CÍL č. 4
 Porady/školení
 816
 816
 1,741
 327
 3,700
 eu-LISA – NÁKLADY CELKEM
 54,570
 57,513
 144,325
 21,605
 278,013
 3.2.1.2.Odhadovaný dopad na prostředky GŘ HOME
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.
 –⌧
 Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy
 GŘ HOME
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh
 17
 Průměrné náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Celkový počet
 Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1
 18
 Vývoj – členské státy
 – Výstup
 Granty pro členské státy na integraci NUI
 40,000
 40,000
 40,000
 120,000
 – Výstup
 Podpora členským státům na správu systému
 16,236
 16,236
 20,196
 52,668
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1
 56,236
 56,236
 60,196
 172,668
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2
 Údržba vnitrostátních systémů
 – Výstup
 Správa
 19,710
 19,710
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2
 19,710
 19,710
 GŘ HOME – NÁKLADY CELKEM
 56,236
 56,236
 60,196
 19,710
 192,378
 3.2.2.Odhadovaný dopad na lidské zdroje agentury eu-LISA
 3.2.2.1.Shrnutí
 –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
 –⌧
 Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 Úředníci (AD)
 Úředníci (AST)
 Smluvní zaměstnanci
 Dočasní zaměstnanci
 1,876
 1,876
 1,876
 4,221
 9,849
 Vyslaní národní odborníci
 CELKEM
 1,876
 1,876
 1,876
 4,221
 9,849
 Nábor nových pracovníků je plánován na leden 2017. Všichni zaměstnanci musí být k dispozici hned začátkem roku 2017, aby se tříleté období vývoje zahájilo včas, má-li být systém EES zprovozněn v roce 2020. Prostředky budou věnovány na řízení projektů a zakázek a na vývoj a testování systému. Další podrobnosti jsou uvedeny v příloze.
 Pracovní místa
 2017
 2018
 2019
 2020
 Základní scénář – sdělení
 19
 115
 113
 113
 113
 Dodatečná pracovní místa
 14
 14
 14
 14 *
 Celkem
 129
 127
 127
 127
 * Do plánu pracovních míst agentury eu-LISA se přidává 14 pracovních míst na vývoj systému. Počet pracovních míst pro rok 2020 a následující roky se přehodnotí v průběhu přípravy návrhu rozpočtu EU na rok 2020, přičemž se budou brát v potaz specifické potřeby v souvislosti s nepřetržitým provozem


text:
systému (24 hodin denně sedm dní v týdnu).
 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1.Shrnutí
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
 –⌧
 Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2017
 20
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 OKRUH 5
 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje GŘ HOME
 0,402
 0,402
 0,402
 0
 1,206
 Ostatní správní výdaje
 Mezisoučet za OKRUH 5
 víceletého finančního rámce
 0,402
 0,402
 0,402
 0
 1,206
 Mimo OKRUH 5
 21
 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 Ostatní výdaje
 správní povahy
 Mezisoučet
 mimo OKRUH 5
 víceletého finančního rámce
 CELKEM
 0,402
 0,402
 0,402
 0
 1,206
 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
 –⌧
 Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 18 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) GŘ HOME
 3
 3
 3
 0
 XX 01 01 02 (při delegacích)
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu)
 • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)
 22
 XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)
 XX 01 04 yy
 23
 – v ústředí
 – při delegacích
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)
 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu)
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte)
 CELKEM
 3
 3
 3
 0
 18 je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci GŘ HOME
 Tito zaměstnanci se budou zabývat řízením grantů pro členské státy v rámci ročních programů ISF – hranice.
 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 –⌧
 Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
 –◻
 Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
 3.2.5.Příspěvky třetích stran
 –⌧ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
 –◻ Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:
 Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 N
 Rok
 N+1
 Rok
 N+2
 Rok
 N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Celkem
 Upřesněte


text:
spolufinancující subjekt
 Spolufinancované prostředky CELKEM
 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
 –◻
 Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –⌧
 Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –◻
 na vlastní zdroje
 –⌧
 na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka:
 Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce
 Dopad návrhu/podnětu
 24
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek 6313
 4,798
 6,983
 8,932
 6,315
 U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.
 18.02.01.03 (Inteligentní hranice) a 18.0207 (eu-LISA)
 Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 Rozpočet zahrnuje příspěvek zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem, jak stanoví příslušné dohody. Odhady jsou čistě orientační a jsou založeny na nedávných propočtech příjmů z provádění schengenského acquis ve státech (Island, Norsko a Švýcarsko), které v současné době přispívají do souhrnného rozpočtu Evropské unie (uskutečněné platby). Tyto státy přispívají každý příslušný účetní rok částkou vypočtenou podle jejich hrubého domácího produktu jako procento hrubého domácího produktu všech zúčastněných států. Výpočet je založen na údajích Eurostatu z června 2015, které se značně liší podle hospodářské situace v zúčastněných státech.
 (1)
 ABM: řízení podle činností (activity-based management); ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).
 (2)
 Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
 (3)
 Za podmínky, že právní rámec pro systém EES bude přijat do konce roku 2016, což umožní zahájení vývoje počátkem roku 2017.
 (4)
 Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě „Inteligentní hranice – možnosti a další postup“ (KOM(2011) 680).
 (5)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 515/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz a zrušuje rozhodnutí č. 574/2007/ES.
 (6)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011 ze dne 25. října 2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. V čl. 1 odst. 3 se stanoví: „Agenturu lze rovněž pověřit přípravou, vývojem a provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva jiných než uvedených v odstavci 2, pokud tak stanoví příslušné legislativní nástroje...“.
 (7)
 KOM(2010) 93 ze dne 19. března 2010.
 (8)
 Rozhodnutí Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS).
 (9)
 Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (10)
 RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 (11)
 ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 (12)
 Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.
 (13)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“),


text:
nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (14)
 Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 (15)
 Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 (16)
 Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 (17)
 Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 (18)
 Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 (19)
 Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Programování lidských a finančních zdrojů pro decentralizované agentury na období 2014–2020 (COM(2013) 519 final).
 (20)
 Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 (21)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (22)
 SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
 (23)
 Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
 (24)
 Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 14.9.2018
 COM(2018) 626 final
 2018/0327(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní organizaci pro révu vinnou a víno (OIV)
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat na valné hromadě OIV dne 23. listopadu 2018 v souvislosti s plánovaným přijetím usnesení OIV, která mohou mít právní účinky na právo Unie.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Zvláštní status EU v rámci OIV
 V současnosti je členy OIV 46 států, z toho 20 členských států Unie. EU není členem OIV. Nicméně ode dne 20. října 2017 OIV udělil Unii zvláštní status podle článku 4 jednacího řádu OIV, který jí umožňuje zasahovat do činnosti komisí, subkomisí a expertních skupin a účastnit se zasedání valné hromady a výkonného výboru.
 2.2.OIV
 Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno (OIV) je mezivládní vědecko-technická organizace, jež působí v odvětví vinné révy, vína, vinných nápojů, stolních hroznů, rozinek a ostatních výrobků z révy vinné. OIV má tyto cíle: i) informovat o opatřeních, která umožňují zohledňovat zájmy producentů, spotřebitelů a ostatních subjektů v odvětví révy vinné a vinných produktů; ii) poskytovat pomoc jiným mezinárodním organizacím zapojeným do normalizačních činností a iii) přispívat k mezinárodní harmonizaci stávajících postupů a norem.
 2.3.Zamýšlený akt OIV
 Příští zasedání valné hromady OIV se bude konat v Uruguayi dne 23. listopadu 2018. V této souvislosti a na základě diskusí pořádaných v rámci setkání skupiny odborníků, které se konalo v dubnu 2018 v Paříži, lze očekávat, že na pořadu zasedání valné hromady bude přijetí těchto usnesení, která budou mít právní účinek na právo Unie:
 –návrhy usnesení OENO-TECHNO 14-567B a 14-567C, které klasifikují jako přídatné látky nebo pomocné látky látky používané při výrobě vína. V souladu s čl. 80 odst. 3 písm. a) a čl. 90 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 budou mít tato usnesení právní účinek na právo Unie,
 –návrhy usnesení OENO-SPECIF 15-573, 15-579, 16-603 a 16-604, které stanoví kritéria čistoty a identity látek užívaných při enologických postupech. Tyto enologické postupy byly zveřejněny a doporučeny organizací OIV za podmínky, že daná kritéria budou pro užívané látky přijata (Mezinárodní kodex enologických postupů OIV, § 2.1.20 a § 3.4.14). V souladu s čl. 80 odst. 3 písm. a) a čl. 90 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 a článkem 9 nařízení (ES) č. 606/2009 budou mít tato usnesení právní účinek na právo Unie,
 –návrhy usnesení OENO-SCMA 15-591A, 15-591B, 16-595, 16-597, 16-598, 16-599, 16-600, 16-606 a 17-623, které stanoví metody analýzy. V souladu s čl. 80 odst. 3 písm. a) a čl. 80 odst. 5 nařízení (EU) č. 1308/2013 budou mít tato usnesení právní účinek na právo Unie.
 Stejně jako v minulosti lze i nyní předpokládat, že program zasedání valné hromady OIV bude ještě upřesněn a že na pořad jednání budou zařazena i další usnesení, která budou mít právní účinky na právo Unie. Aby se zajistila účinnost práce valné hromady a zároveň byla dodržena pravidla Smluv, Komise včas doplní nebo změní tento předkládaný návrh, aby Radě umožnila přijmout postoj


text:
i k těmto dalším usnesením.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Návrhy usnesení, které budou předloženy k hlasování na příštím zasedání valné hromady OIV, podrobně projednali vědečtí a techničtí odborníci z odvětví vína. Tato usnesení přispívají k mezinárodní harmonizaci norem v odvětví vína a stanoví rámec, který zajistí spravedlivou hospodářskou soutěž v obchodu s vinařskými produkty. Je tudíž třeba je podpořit.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Podle ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) mají být „postoje, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“ stanoveny rozhodnutími.
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU se použije bez ohledu na to, zda je Unie členem orgánu nebo stranou dohody
 1
 .
 Výraz „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“
 2
 .
 4.1.2.Použití na stávající případ
 Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno (OIV) je mezivládní vědecko-technická organizace, jež působí v odvětví vinné révy, vína, vinných nápojů, stolních hroznů, rozinek a ostatních výrobků z révy vinné. OIV má tyto cíle: i) informovat o opatřeních, která umožňují zohledňovat zájmy producentů, spotřebitelů a ostatních subjektů v odvětví révy vinné a vinných produktů; ii) poskytovat pomoc jiným mezinárodním organizacím zapojeným do normalizačních činností a iii) přispívat k mezinárodní harmonizaci stávajících postupů a norem. V současnosti je členy OIV 46 států, z toho 20 členských států Unie. EU není členem OIV. Nicméně ode dne 20. října 2017 OIV udělil Unii zvláštní status podle článku 4 jednacího řádu OIV, který jí umožňuje zasahovat do činnosti komisí, subkomisí a expertních skupin a účastnit se zasedání valné hromady a výkonného výboru.
 Na úrovni EU mají podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty
 3
 (nařízení o společné organizaci trhů), některá usnesení přijatá a zveřejněná organizací OIV dopad na právní předpisy EU.
 Nařízení o společné organizaci trhů obsahuje odkazy na OIV v těchto ustanoveních o:
 –enologických postupech přijatých a zveřejněných organizací OIV, jež Komise musí zohlednit, když tyto postupy povoluje (čl. 80 odst. 3 písm. a) nařízení o společné organizaci trhů),
 – týchž enologických postupech, pokud byly užívány před jejich povolením podle čl. 80 odst. 3 nařízení o společné organizaci trhů při výrobě vína ve třetích zemích (čl. 90 odst. 2 nařízení o společné organizaci trhů),
 –některých kritériích čistoty a identity látek užívaných při enologických postupech, čímž se pravidla přijatá a zveřejněná za tímto účelem organizací OIV stávají v EU automaticky závaznými (článek 9 nařízení Komise (ES) č. 606/2009 ze dne 10. července 2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008
 4
 , pokud jde o druhy výrobků z révy vinné, enologické postupy a omezení, která se na ně použijí),
 –některých metodách analýzy pro stanovení


text:
složení produktů v odvětví vína přijatých a zveřejněných organizací OIV, z nichž Komise musí vycházet, pokud nejsou neúčinné nebo nevhodné s ohledem na sledovaný cíl Unie (čl. 80 odst. 5 nařízení o společné organizaci trhů).
 Obdobně mají podle nařízení Komise (ES) č. 2870/2000 ze dne 19. prosince 2000, kterým se stanoví referenční metody Společenství používané pro rozbor lihovin
 5
 , dopad na právní předpisy EU některá usnesení přijatá a zveřejněná OIV. Článek 3 nařízení (ES) č. 2870/2000 odkazuje na usnesení OIV, nejsou-li pro kvalitativní a kvantitativní stanovení látek obsažených v určitých lihovinách stanoveny referenční metody Společenství používané pro rozbor.
 Odkazy na OIV rovněž stanoví článek 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 ze dne 26. února 2014 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků
 6
 . Podle tohoto ustanovení musí Komise při stanovení povolených výrobních postupů zohlednit výrobní postupy doporučené a zveřejněné OIV a musí přijmout metody analýzy založené na příslušných metodách doporučených a zveřejněných OIV, pokud nejsou s ohledem na sledovaný cíl neúčinné nebo nevhodné.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sledujeli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lzeli jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2.Použití na stávající případ
 Zamýšlený akt sleduje cíle a má složky v oblasti zemědělství. Tyto prvky zamýšleného aktu jsou nerozlučně spjaty, aniž je jeden vůči druhému vedlejší.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 43 SFEU.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 43 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Nevztahuje se na tento návrh.
 2018/0327 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní organizaci pro révu vinnou a víno (OIV)
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 43 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno (OIV) přezkoumá a případně přijme usnesení, která budou mít dopad na právo Unie, na své příští valné hromadě dne 23. listopadu 2018. Unie není členem OIV. Nicméně OIV udělil Unii dne 20. října 2017 zvláštní status podle článku 4 jednacího řádu OIV.
 (2)Členy OIV je 20 členských států. Tyto členské státy mají možnost navrhnout změny návrhů usnesení OIV a budou požádány o přijetí některých návrhů usnesení OIV na příští valné hromadě OIV dne 23. listopadu 2018.
 (3)Postoj Unie k uvedeným usnesením týkajícím se otázek, jež spadají do její pravomoci, by tudíž měla přijmout Rada, a na zasedáních OIV by jej měly tlumočit členské státy, jež jsou členy OIV a jež by měly


text:
jednat společně v zájmu Unie.
 (4)Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013
 7
 a nařízení Komise (ES) č. 606/2009
 8
 mají některá usnesení přijatá a zveřejněná organizací OIV dopad na právní předpisy Unie.
 (5)V čl. 80 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1308/2013 se stanoví, že Komise při povolování enologických postupů pro víno zohledňuje enologické postupy a metody analýzy doporučené a zveřejněné OIV.
 (6)V čl. 80 odst. 5 nařízení (EU) č. 1308/2013 se stanoví, že stanovení metod analýzy pro určení složení produktů v odvětví vína musí Komise založit na příslušných metodách doporučených a zveřejněných OIV, pokud nejsou s ohledem na sledovaný cíl Unie neúčinné nebo nevhodné.
 (7)V čl. 90 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 se stanoví, že výrobky odvětví vína dovážené do Unie se mají vyrábět podle enologických postupů povolených Unií podle uvedeného nařízení, nebo před povolením podle enologických postupů doporučených a zveřejněných OIV.
 (8)V článku 9 nařízení (ES) č. 606/2009 se stanoví, že kritéria čistoty a identity pro látky užívané v enologických postupech, nejsou-li stanovena Komisí, jsou kritéria, která jsou stanovena a zveřejněna OIV.
 (9)Návrhy usnesení OENO-TECHNO 14-567B1, 14-567B2 a 14-567C klasifikují jako přídatné látky nebo pomocné látky látky používané při výrobě vína. V souladu s čl. 80 odst. 3 písm. a) a čl. 90 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 budou mít tato usnesení právní účinek na právo Unie.
 (10)Návrhy usnesení OENO-SPECIF 15-573, 15-579, 16-603 a 16-604 stanoví kritéria čistoty a identity látek užívaných při enologických postupech. Tyto enologické postupy byly zveřejněny a doporučeny organizací OIV za podmínky, že daná kritéria budou pro užívané látky přijata (Mezinárodní kodex enologických postupů OIV, § 2.1.20 a § 3.4.14). V souladu s čl. 80 odst. 3 písm. a) a čl. 90 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 a článkem 9 nařízení (ES) č. 606/2009 budou mít tato usnesení právní účinek na právo Unie.
 (11)Návrhy usnesení OENO-SCMA 15-591A, 15-591B, 16-595, 16-597, 16-598, 16-599, 16-600, 16-606 a 17-623 stanoví metody analýzy. V souladu s čl. 80 odst. 3 písm. a) a čl. 80 odst. 5 nařízení (EU) č. 1308/2013 budou mít tato usnesení právní účinek na právo Unie.
 (12)Uvedené návrhy usnesení podrobně projednali vědečtí a techničtí odborníci z odvětví vína. Přispívají k mezinárodní harmonizaci norem v odvětví vína a stanoví rámec, který zajistí spravedlivou hospodářskou soutěž v obchodu s vinařskými produkty. Je tudíž třeba je podpořit.
 (13)V zájmu nezbytné flexibility při jednáních před zasedáním valné hromady OIV by členské státy, jež jsou členy této organizace, měly být zmocněny souhlasit se změnami těchto usnesení, pokud tyto změny nemění jejich věcnou podstatu,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být zaujat jménem Unie na valné hromadě OIV dne 23. listopadu 2018, je uveden v příloze a vyjádří jej členské státy, jež jsou členy OIV a jednají společně v zájmu Unie.
 Článek 2
 1.Pokud by nové vědecké nebo technické informace předložené před zasedáními OIV nebo během nich mohly ovlivnit postoj uvedený v článku 1, požádají členské státy, jež jsou členy OIV, aby bylo hlasování na valné hromadě OIV odloženo, dokud nebude


text:
stanoven postoj Unie na základě nových prvků.
 2.Členské státy, jež jsou členy OIV a jednají společně v zájmu Unie, mohou na základě společné dohody, zejména přímo na místě a bez dalšího rozhodnutí Rady, kterým se stanoví postoj Unie, souhlasit se změnami návrhů usnesení uvedených v příloze, jež nemění věcnou podstatu těchto usnesení.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.
 (2)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI: EU: C: 2014: 2258, body 61 až 64.
 (3)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 67.
 (4)
 Úř. věst. L 193, 24.7.2009, s. 1.
 (5)
 Úř. věst. L 333, 29.12.2000, s. 20.
 (6)
 Úř. věst. L 84, 20.3.2014, s. 14.
 (7)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).
 (8)
 Nařízení Komise (ES) č. 606/2009 ze dne 10. července 2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o druhy výrobků z révy vinné, enologické postupy a omezení, která se na ně použijí (Úř. věst. L 193, 24.7.2009, s. 1).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 14.9.2018
 COM(2018) 626 final
 PŘÍLOHA
 Návrh ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní organizaci pro révu vinnou a víno (OIV)
 PŘÍLOHA
 S výhradou budoucího přezkumu vycházejícího z nového vývoje podpoří členské státy jednající společně v zájmu Unie níže uvedené návrhy usnesení, jež se nacházejí na úrovni 7 a týkají se enologických postupů, kritérií čistoty a identity látek užívaných při enologických postupech a metod analýzy pro stanovení složení produktů v odvětví vína.
 Č.
 Usnesení
 Název
 1
 OENO-TECHNO 14-567B
 Rozlišení mezi přídatnými látkami a pomocnými látkami – Část 2 (glutathion, CO2)
 2
 OENO-TECHNO 14-567C
 Rozlišení mezi přídatnými látkami a pomocnými látkami – Část 3 (taniny)
 3
 OENO-SPECIF 15-573
 Stanovení hemicelulázové aktivity v enzymatických přípravcích
 4
 OENO-SPECIF 16-603
 Monografie o inaktivovaných kvasinkách se zaručenou úrovní glutathionu
 5
 OENO-SPECIF 16-604
 Revize usnesení OENO 7/2007 o aktivním uhlí
 6
 OENO-SPECIF 15-579
 Monografie o uhličitanu draselném
 7
 OENO-SCMA 15-591A
 Volný oxid siřičitý – aktualizace metody OIV-MA-AS323-04A
 8
 OENO-SCMA 15-591B
 Celkový obsah oxidu siřičitého – aktualizace metody OIV-MA-AS323-04A
 9
 OENO-SCMA 16-595
 Stanovení celkového obsahu acetaldehydu ve víně pomocí vysoce účinné kapalinové chromatografie
 10
 OENO-SCMA 16-597
 Úprava metody pro stanovení celkového obsahu kyselosti ve vinném octě
 11
 OENO-SCMA 16-598
 Stanovení obsahu L-mléčné kyseliny ve vínech a moštech
 12
 OENO-SCMA 16-599
 Stanovení obsahu L-jablečné kyseliny ve vínech a moštech
 13
 OENO-SCMA 16-600
 Stanovení obsahu D- glukózy a D-fruktózy ve vínech a moštech
 14
 OENO-SCMA 16-606
 Potvrzení platnosti analýzy těkavých sloučenin ve vínech pomocí plynové chromatografie (usnesení OENO-SCMA 14-553)
 15
 OENO-SCMA 16-623
 Stanovení obsahu uvolněného 2, 4, 6 trichloroanisolu z korkové zátky


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52008PC0249
 Návrh rozhodnutí Rady v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o přijetí jednotné měny Slovenskem ke dni 1. ledna 2009 /* KOM/2008/0249 konecném znení - CNS 2008/0095 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 7.5.2008KOM(2008) 249 v konečném znění2008/0095 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYv souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o přijetí jednotné měny Slovenskem ke dni 1. ledna 2009(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANávrh Komise na rozhodnutí Rady v souladu s čl. 122 odst. 2Dne 3. května 1998 Rada rozhodla, že Belgie, Německo, Španělsko, Francie, Irsko, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko, Portugalsko, Rakousko a Finsko splnily podmínky nezbytné pro přijetí jednotné měny ke dni 1. ledna 1999. Dánsko a Spojené království využily svých tzv. neúčastnických doložek, a Rada je proto neposuzovala. Řecko a Švédsko Rada posuzovala jako členské státy, na které se vztahuje výjimka. Dne 19. června 2000 Rada rozhodla, že Řecko splnilo podmínky nezbytné pro přijetí eura ke dni 1. ledna 2001. Země, jež přistoupily k Evropské unii ke dni 1. května 2004 (Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko), se staly členskými státy, na které se vztahuje výjimka, v souladu s článkem 4 příslušného aktu o přistoupení. Dne 11. července 2006 Rada rozhodla, že Slovinsko splnilo podmínky nezbytné pro přijetí eura ke dni 1. ledna 2007. Bulharsko a Rumunsko, jež přistoupily k Evropské unii ke dni 1. ledna 2007, se staly členskými státy, na které se vztahuje výjimka, v souladu s článkem 5 příslušného aktu o přistoupení. Dne 10. července 2007 Rada rozhodla, že Kypr a Malta splnily podmínky nezbytné pro přijetí eura ke dni 1. ledna 2008.V čl. 122 odst. 2 jsou upraveny postupy pro zrušení výjimek. Tyto postupy jsou zahajovány alespoň jednou za dva roky, nebo na žádost členského státu, na který se vztahuje výjimka. Komise a Evropská centrální banka musejí podle těchto postupů podávat Radě v souladu s čl. 121 odst. 1 zprávy o pokroku, jehož členské státy, na které se vztahuje výjimka, dosáhly při plnění svých závazků týkajících se uskutečňování hospodářské a měnové unie. Komise může na základě své vlastní zprávy a zprávy ECB předložit Radě návrh na rozhodnutí Rady o zrušení výjimky těch členských států, jež splňují nezbytné podmínky.Poslední pravidelné konvergenční zprávy Komise a ECB byly přijaty v prosinci 2006. Dánsko a Spojené království nevyjádřily přání přijmout jednotnou měnu. Posouzení konvergence v roce 2008 tedy zahrnuje následujících deset členských států, na které se vztahuje výjimka: Bulharsko, Českou republiku, Estonsko, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Polsko, Rumunsko, Slovensko a Švédsko. Bulharsko a Rumunsko jsou posuzovány poprvé od svého přistoupení k EU ke dni 1. ledna 2007. Současně podalo Slovensko dne 4. dubna 2008 žádost o posouzení splnění podmínek nezbytných pro přijetí eura k 1. lednu 2009.Konvergenční zprávu Komise za rok 2008 přijalo kolegium dne 7. května 2008. ECB přijala svou zprávu 6. května. Uvedené zprávy zahrnují posouzení slučitelnosti vnitrostátních právních předpisů, včetně statutu jednotlivých národních centrálních bank, s články 108 a 109 Smlouvy a statuty ESCB a ECB. Zprávy rovněž posuzují, zda je dosaženo vysokého stupně udržitelné konvergence,


text: a to odkazem na splnění konvergenčních kritérií, a rovněž přihlížejí k několika dalším faktorům uvedeným v čl. 121 odst. 1 posledním pododstavci.Ve své konvergenční zprávě dospívá Komise k závěru, že z posuzovaných členských států splňuje podmínky pro přijetí eura pouze Slovensko, a to za předpokladu, že se Rada bude řídit doporučením Komise zrušit postup při nadměrném schodku.Komise na základě své zprávy a zprávy ECB přijala připojený návrh rozhodnutí Rady o zrušení výjimky Slovenska s účinky ke dni 1. ledna 2009.2008/0095 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYv souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o přijetí jednotné měny Slovenskem ke dni 1. ledna 2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 122 odst. 2 uvedené smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na zprávu Komise[1],s ohledem na zprávu Evropské centrální banky[2],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,s ohledem na projednání v Radě zasedající na úrovni hlav států nebo předsedů vlád,vzhledem k těmto důvodům:(1) Dne 1. ledna 1999 byla zahájena třetí etapa hospodářské a měnové unie (dále jen „HMU”). Rada na svém zasedání na úrovni hlav států nebo předsedů vlád konaném v Bruselu dne 3. května 1998 rozhodla, že Belgie, Německo, Španělsko, Francie, Irsko, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko, Rakousko, Portugalsko a Finsko splnily podmínky nezbytné pro přijetí jednotné měny ke dni 1. ledna 1999[3].(2) Rozhodnutím 2000/427/ES[4] Rada rozhodla, že Řecko splnilo podmínky nezbytné pro přijetí jednotné měny ke dni 1. ledna 2001. Rozhodnutím 2006/495/ES[5] Rada rozhodla, že Slovinsko splnilo podmínky nezbytné pro přijetí jednotné měny ke dni 1. ledna 2007. Rozhodnutími 2007/503/ES[6] a 2007/504/ES[7] Rada rozhodla, že Kypr a Malta splnily podmínky nezbytné pro přijetí jednotné měny ke dni 1. ledna 2008.(3) V souladu s odstavcem 1 Protokolu o určitých ustanoveních týkajících se Spojeného království Velké Británie a Severního Irska připojeného ke Smlouvě oznámilo Spojené království Radě, že nemá v úmyslu vstoupit do třetí etapy HMU ke dni 1. ledna 1999. Toto oznámení nebylo změněno. V souladu s odstavcem 1 Protokolu o určitých ustanoveních týkajících se Dánska připojeného ke Smlouvě a v souladu s rozhodnutím, jež přijaly hlavy států nebo předsedové vlád v Edinburghu v prosinci 1992, oznámilo Dánsko Radě, že se nezúčastní třetí etapy HMU. O zahájení postupu podle čl. 122 odst. 2 Smlouvy Dánsko nepožádalo.(4) Na Švédsko se v souladu s rozhodnutím 98/317/ES vztahuje výjimka ve smyslu článku 122 Smlouvy. V souladu s článkem 4 aktu o přistoupení z roku 2003[8] se na Českou republiku, Estonsko, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Polsko a Slovensko vztahuje výjimka ve smyslu článku 122 Smlouvy. V souladu s článkem 5 aktu o přistoupení z roku 2005[9] se na Bulharsko a Rumunsko vztahuje výjimka ve smyslu článku 122 Smlouvy.(5) Evropská centrální banka (dále jen „ECB”) byla založenadne 1. července 1998. Evropský měnový systém byl nahrazen mechanismem směnných kurzů, jehož vytvoření bylo dohodnuto usnesením Evropské rady ze dne 16. června 1997 o zřízení mechanismu směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie[10]. Postupy používané v rámci mechanismu směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie (ERM II) byly upraveny v Dohodě mezi Evropskou centrální bankou a národními


text: centrálními bankami členských států mimo eurozónu, kterou se stanoví provozní postupy pro mechanismus směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie, ze dne 16. března 2006[11].(6) Čl. 122 odst. 2 Smlouvy upravuje postupy pro zrušení výjimky dotčených členských států. Podle uvedeného článku podávají Komise a ECB Radě alespoň jednou za dva roky, nebo na žádost členského státu, na který se vztahuje výjimka, zprávu postupem podle čl. 121 odst. 1 Smlouvy. Poslední pravidelné konvergenční zprávy Komise a ECB byly přijaty v květnu 2008. Dne 4. dubna 2008 podalo Slovensko formální žádost o posouzení konvergence.(7) Vnitrostátní právní předpisy členských států včetně statutu národních centrálních bank je nutno podle potřeby přizpůsobit tak, aby byla zajištěna slučitelnost s články 108 a 109 Smlouvy a se statutem Evropského systému centrálních bank (dále jen „statut ESCB”). Zprávy Komise a ECB obsahují podrobné posouzení slučitelnosti právních předpisů Slovenska s články 108 a 109 Smlouvy a se statutem ESCB.(8) Podle článku 1 protokolu o konvergenčních kritériích, na nějž odkazuje článek 121 Smlouvy o založení Evropského společenství, se kritériem cenové stability uvedeným v čl. 121 odst. 1 první odrážce této smlouvy rozumí, že členský stát vykazuje udržitelnou cenovou stabilitu a že jeho průměrná míra inflace měřená v průběhu jednoho roku před šetřením nepřekračuje o více než 1,5 procentního bodu míru inflace nejvýše tří členských států, jež v oblasti cenové stability dosáhly nejlepších výsledků. Pro účely kritéria cenové stability se inflace měří pomocí harmonizovaných indexů spotřebitelských cen (HISC), definovaných nařízením Rady (ES) č. 2494/95 ze dne 23. října 1995 o harmonizovaných indexech spotřebitelských cen[12]. Za účelem posouzení kritéria cenové stability byla inflace členského státu změřena pomocí procentuální změny aritmetického průměru 12 měsíčních indexů ve srovnání s aritmetickým průměrem 12 měsíčních indexů za předchozí období. V jednoletém období, jež skončilo v březnu 2008, byly třemi členskými státy, jež v oblasti cenové stability dosáhly nejlepších výsledků, Malta, Nizozemsko a Dánsko s mírami inflace ve výši 1,5 procenta, 1,7 procenta a 2,0 procenta v tomto pořadí. Ve zprávách Komise a ECB byla uvažována referenční hodnota vypočtená jako jednoduchý aritmetický průměr měr inflace tří členských států, jež dosáhly nejlepších výsledků v oblasti cenové stability, plus 1,5 procentního bodu. Takto zjištěná referenční hodnota činila v jednoletém období, jež skončilo v březnu 2008, 3,2 procenta.(9) Podle článku 2 protokolu o konvergenčních kritériích, na nějž odkazuje článek 121 Smlouvy, se kritériem stavu veřejných financí uvedeným v čl. 121 odst. 1 druhé odrážce Smlouvy rozumí, že v době šetření se na členský stát nevztahuje rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy.(10) Podle článku 3 protokolu o konvergenčních kritériích, na nějž odkazuje článek 121 Smlouvy, se kritériem účasti v mechanismu směnných kurzů Evropského měnového systému uvedeného v čl. 121 odst. 1 třetí odrážce Smlouvy rozumí, že členský stát po dobu alespoň dvou let před šetřením dodržoval normální fluktuační rozpětí stanovené mechanismem směnných kurzů (ERM) Evropského měnového systému, aniž by byl směnný kurz vystaven silným tlakům. Zejména pak nesměl daný členský stát v uvedeném období devalvovat z vlastního podnětu dvoustranný střední kurz své měny


text: vůči měně kteréhokoli jiného členského státu. Počínaje 1. lednem 1999 je plnění kritéria směnného kurzu posuzováno v rámci ERM II. Komise a ECB při posuzování plnění tohoto kritéria ve svých zprávách zkoumaly dvouleté období, jež skončilo 18. dubna 2008.(11) Podle článku 4 protokolu o konvergenčních kritériích, na nějž odkazuje článek 121 Smlouvy o založení Evropského společenství, se kritériem konvergence úrokových sazeb uvedeným v čl. 121 odst. 1 čtvrté odrážce Smlouvy rozumí, že v průběhu jednoho roku před šetřením nepřekračovala průměrná dlouhodobá nominální úroková sazba členského státu o více než 2 procentní body uvedenou úrokovou sazbu nejvýše tří členských států, jež dosáhly nejlepších výsledků v oblasti cenové stability. Pro účely kritéria konvergence úrokových sazeb byly použity srovnatelné úrokové sazby desetiletých státních dluhopisů. K posouzení plnění kritéria úrokových sazeb byla ve zprávách Komise a ECB uvažována referenční hodnota zjištěná jako jednoduchý aritmetický průměr dlouhodobých nominálních úrokových sazeb tří členských států, jež dosáhly nejlepších výsledků v oblasti cenové stability, plus 2 procentní body. Takto zjištěná referenční hodnota za jednoleté období, jež skončilo v březnu 2008, činila 6,5 procenta.(12) Podle článku 5 protokolu o konvergenčních kritériích, na nějž odkazuje článek 121 Smlouvy o založení Evropského společenství, poskytne Komise údaje použité při současném posouzení plnění konvergenčních kritérií. Údaje pro přípravu tohoto návrhu Komise poskytla. Rozpočtové údaje poskytla Komise poté, co členské státy ve lhůtě do 1. dubna 2008 podaly zprávu podle nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství[13].(13) Na základě zpráv předložených Komisí a ECB o pokroku, jehož Slovensko dosáhlo při plnění svých závazků týkajících se uskutečňování hospodářské a měnové unie, dospěla Komise k závěru, že:(a) Vnitrostátní právní předpisy Slovenska, včetně statutu národní centrální banky, jsou slučitelné s články 108 a 109 Smlouvy a se statutem ESCB/ECB.(b) Pokud jde o splnění konvergenčních kritérií, uvedených ve čtyřech odrážkách čl. 121 odst. 1 Smlouvy, Slovenskem:- průměrná inflace na Slovensku činila v roce, jenž skončil v březnu 2008, 2,2 procenta, což je výrazně méně, než činí referenční hodnota, a rovněž v následujících měsících pravděpodobně zůstane pod úrovní referenční hodnoty i při snižujícím se rozpětí;- rozpočtový schodek na Slovensku dosáhl věrohodného a udržitelného snížení pod 3 % HDP; Komise proto Radě doporučuje zrušit rozhodnutí o existenci nadměrného schodku na Slovensku;- Slovensko je členem ERM II od 28. listopadu 2005; ve dvouletém období, jež skončilo 18. dubna 2008, nebyla slovenská koruna (SKK) vystavena silným tlakům a Slovensko ze svého vlastního podnětu nedevalvovalo dvoustranný střední kurz SKK vůči euru;- v roce, jenž skončil v březnu 2008, činila dlouhodobá úroková míra na Slovensku v průměru 4,5 procenta, tedy méně, než činí referenční hodnota.(c) Na základě hodnocení slučitelnosti právních předpisů a plnění konvergenčních kritérií, jakož i dalších faktorů, a dále za předpokladu, že Rada zruší rozhodnutí o existenci nadměrného schodku, Slovensko splňuje podmínky nezbytné pro přijetí eura.(14) Rada jednající na základě doporučení Komise zrušila dne 3. června 2008 rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku na Slovensku[14].(15) Rada kvalifikovanou většinou na návrh Komise rozhodne, které členské


text: státy, na které se vztahuje výjimka, splňují podmínky nezbytné pro přijetí jednotné měny, a zruší výjimky dotčených členských států,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Slovensko splňuje podmínky nezbytné pro přijetí jednotné měny. Výjimka ve prospěch Slovenska uvedená v článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 se ruší s účinkem ke dni 1. ledna 2009.Článek 2Toto rozhodnutí je určeno členským státům.Článek 3Toto rozhodnutí bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie .V [...] dne [...].Za Radupředseda [1] Zpráva přijatá dne 7. května 2008 - KOM(2008) 248.[2] Zpráva přijatá dne 6. května 2008.[3] Rozhodnutí 1998/317/ES (Úř. věst. L 139, 11.05.1998, s. 30).[4] Úř. věst. L 167, 7.7.2000, s. 19.[5] Úř. věst. L 195, 15.7.2006, s. 25.[6] Úř. věst. L 186, 18.7.2007, s. 29.[7] Úř. věst. L 186, 18.7.2007, s. 32.[8] Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33.[9] Úř. věst. L 157, 21.6.2005, s. 203.[10] Úř. věst. C 236, 2.8.1997, s. 5.[11] Úř. věst. C 73, 25.3.2006, s. 21. Dohoda ve znění dohody ze dne 14. prosince 2007 (Úř. věst. C 319, 29.12.2007, s. 7)[12] Úř. věst. L 257, 27.10.1995, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).[13] Úř. věst. 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení ve znění nařízení Rady (ES) č. 2103/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).[14] Úř. věst. L [...], [...], s. [...].


text:
 |
 52012PC0697
 Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví dočasná odchylka od směrnice 2003/87/ES Evropského parlamentu a Rady o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství /* COM/2012/0697 final - 2012/0328 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 Na zasedání Rady Mezinárodní organizace pro
 civilní letectví (ICAO) dne 9. listopadu 2012 byl učiněn významný pokrok směrem
 k cíli globální právní úpravy emisí z letectví.
 Tento návrh rozhodnutí má poskytnout další
 pozitivní impuls a zlepšit vyhlídky na úspěšný výsledek shromáždění ICAO v roce
 2013, pokud jde o vytvoření celosvětového tržního opatření a přijetí rámce,
 který členským státům usnadní uplatňování tržních opatření na mezinárodní
 leteckou dopravu.
 Rozhodnutí by „pozastavilo čas“ tím, že
 dočasně odloží uplatňování povinností v rámci systému Evropské unie pro
 obchodování s emisemi (EU ETS) na provozovatele letadel u příletů a odletů.
 Tento návrh tak ukazuje silný politický závazek EU usnadnit a urychlit úspěšné
 zakončení uvedených postupů ICAO.
 Rozhodnutí, jímž se stanoví dočasná odchylka
 od směrnice o systému pro obchodování s emisemi, má zajistit, že proti
 provozovatelům letadel, kteří nesplňují požadavky směrnice na vykazování a
 dodržování povinností, které vznikly před dnem 1. ledna 2014 a vztahují se na
 přílety a odlety, nebudou přijata žádná opatření. Podmínkou je, že tito
 provozovatelé buď neobdrželi, nebo vrátili bezplatné povolenky přidělené v roce
 2012 na takovéto činnosti směřující na letiště nebo z letišť mimo EU a oblasti
 úzce spojené s EU sdílející společný závazek k boji proti změně klimatu. Řádné
 monitorování, vykazování a ověřování emisí z těchto letů je vítáno, avšak v
 případě nevykazování těchto emisí se neuplatní žádné sankce za nedodržování
 požadavků.
 Směrnice se nadále vztahuje v plném rozsahu na
 lety mezi letišti v EU a oblastech úzce spojených s EU se společným závazkem k
 boji proti změně klimatu. Proto jsou všichni provozovatelé letadel, kteří v
 letech 2011 a 2012 prováděli mezi těmito letišti činnosti v oblasti letectví
 spadající do oblasti působnosti směrnice, povinni dodržovat požadavky
 monitorování, vykazování a ověřování. Všichni provozovatelé letadel, kteří v
 roce 2012 takové lety provozovali, jsou povinni do 30. dubna 2013 vyřadit
 povolenky nebo mezinárodní kredity na emise z výše uvedených letů.
 Toto rozhodnutí nechává prostor pro dosažení
 pokroku na shromáždění ICAO, které proběhne v září 2013. Pokud bude na
 shromáždění ICAO jasný a dostatečný pokrok učiněn, Komise navrhne další vhodné
 legislativní opatření. Článek 25a směrnice umožňuje změny činností v oblasti
 letectví, na které se uplatní požadavky vzniklé po dni 1. ledna 2014.
 Provozovatelé letadel, kteří mají v úmyslu provozovat lety na letiště a z
 letišť v EU, by si měli být vědomi toho, že pokud k takovým změnám nedojde,
 budou od roku 2013 odpovědní za emise z letů na tato letiště a z nich. Pokud
 budou opatření podle článku 25a přijata, mohou být předmětem změny i bezplatné
 povolenky přidělené do února 2013 na emise pro rok 2013.
 Další povinnosti u těchto letů zůstávají
 nedotčeny a procentní podíl povolenek, které se vydraží, je i nadále 15 %,
 jak je stanoveno ve směrnici. V důsledku toho bude za rok 2012 vydraženo nižší
 množství povolenek


text:
v oblasti letectví, což odráží v poměru nižší celkové množství
 povolenek v oběhu.
 V zájmu urychlení mezinárodních diskusí a
 setrvání EU ve vedoucí pozici v tomto procesu je důležité, aby tento návrh
 rychle schválily Evropský parlament a Rada, v ideálním případě do března 2013. Komise
 potvrzuje, že dokud nebude legislativní proces ukončen, provozovatelé letadel,
 kteří buď neobdrželi bezplatné povolenky na rok 2012, nebo tyto bezplatně
 přidělené povolenky vrátili na příslušný účet, mohou počítat s tím, že Komise
 nebude požadovat od členských států, aby vůči nim přijaly donucovací opatření v
 souvislosti s emisemi z letů na letiště nebo z letišť mimo EU a oblasti úzce
 spojené s EU.
 2012/0328 (COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se stanoví dočasná odchylka od
 směrnice 2003/87/ES Evropského parlamentu a Rady o vytvoření systému pro
 obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství
 (Text s významem pro EHP)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování
 Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru,
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Mezinárodní organizace pro
 civilní letectví dosáhla značného pokroku, aby mohl být v roce 2013 na
 shromáždění ICAO přijat rámec, který státům usnadní uplatňování tržních
 opatření na emise z mezinárodní letecké dopravy, a aby bylo vytvořeno
 celosvětové tržní opatření.
 (2) K usnadnění tohoto pokroku a
 urychlení postupu je vhodné před shromážděním ICAO v roce 2013 odložit
 uplatňování existujících požadavků týkajících se letů na letiště a z letišť
 mimo Unii a oblasti s úzkými hospodářskými vazbami na Unii a společným závazkem
 k boji proti změně klimatu[1].
 Proti provozovatelům letadel by se proto neměla přijímat žádná opatření
 týkající se požadavků na vykazování ověřených emisí a odpovídající vyřazení
 povolenek z letů přilétajících na taková letiště a z nich odlétajících, které
 vyplývají ze směrnice 2003/87/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 13. října
 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových
 plynů ve Společenství[2]
 a které vznikly před dnem 1. ledna 2014. Provozovatelé letadel, kteří chtějí
 tyto požadavky i nadále splňovat, by měli mít možnost v plnění pokračovat.
 (3) Aby nedošlo k narušení
 hospodářské soutěže, měla by se tato odchylka vztahovat pouze na provozovatele
 letadel, kteří buď neobdrželi, nebo vrátili všechny bezplatné povolenky, které
 jim byly na takové činnosti přiděleny v roce 2012. Ze stejného důvodu by tyto
 povolenky neměly být brány v úvahu pro účely výpočtu práv na použití
 mezinárodních kreditů v rámci směrnice 2003/87/ES.
 (4) Povolenky, které takovým
 provozovatelům nejsou vydány nebo které jsou vráceny, by měly být zrušeny.
 Počet povolenek v oblasti letectví, které jsou draženy, bude v souladu s čl. 3d
 odst. 1 směrnice 2003/87/ES,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Odchylně od článku 16 směrnice 2003/87/ES
 členské státy neučiní žádné opatření proti provozovatelům letadel týkající se
 požadavků uvedených v čl. 12 odst. 2a a čl. 14 odst. 3 směrnice 2003/87/ES,
 které


text:
vznikly před dnem 1. ledna 2014 a vztahují se na činnost směřující na
 letiště nebo z letišť v zemích mimo Evropskou unii, které nejsou členy ESVO,
 závislými územími a územími členských států EHP ani zeměmi, jež podepsaly s
 Unií smlouvu o přistoupení, pokud těmto provozovatelům letadel nebyly v roce
 2012 na takovou činnost vydány bezplatné povolenky nebo v případě, že jim
 takové povolenky vydány byly, vrátili odpovídající počet povolenek členským
 státům ke zrušení.
 Článek 2
 Členské státy zruší všechny povolenky pro rok
 2012 na lety směřující na letiště uvedená v článku 1 nebo z těchto letišť,
 které buď nebyly vydány, nebo které jim byly v případě, že vydány byly,
 vráceny.
 Článek 3
 Povolenky zrušené podle článku 2 se neberou v
 úvahu pro účely výpočtu práv na použití mezinárodních kreditů v rámci směrnice
 2003/87/ES.
 Článek 4
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
 Ve Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 [1] Včetně
 států ESVO, zemí, které s Unií podepsaly smlouvu o přistoupení, a závislých
 území a území členských států EHP.
 [2] Úř. věst.
 L 275, 25.10.2003, s. 32.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 20.4.2016
 COM(2016) 236 final
 2016/0125(COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se mění nařízení (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni
 (Ukrajina)
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Dialog o uvolnění vízového režimu mezi EU a Ukrajinou byl zahájen v říjnu 2008. V listopadu 2010 předložila Evropská komise ukrajinské vládě akční plán na uvolnění vízového režimu (dále jen „akční plán“). Komise se zavázala navrhnout bezvízové cestování pro krátkodobé pobyty v Evropské unii státním příslušníkům Ukrajiny, kteří jsou držiteli biometrických pasů, jakmile ukrajinská vláda splní všechna kritéria stanovená v akčním plánu.
 Před zahájením dialogu o uvolnění vízového režimu EU a Ukrajina souběžně uzavřely dohodu o zjednodušení vízového režimu a dohodu o zpětném přebírání osob, které vstoupily v platnost dne 1. ledna 2008. Pozměněná dohoda o zjednodušení vízového režimu vstoupila v platnost dne 1. července 2013. Plné a účinné provádění uvedených dohod bylo předpokladem zahájení dialogu o vízovém režimu a podmínkou pro jeho pokračování.
 Akční plán je rozdělen do čtyř „bloků“, konkrétně: bezpečnostní prvky dokladů (blok I), migrace a integrovaná správa hranic (blok II), veřejný pořádek a bezpečnost (blok III) a vnější vztahy a základní práva (blok IV). Akční plán stanoví řadu přesných kritérií pro každý ze čtyř „bloků“ týkajících se technicky relevantních otázek, přičemž záměrem je dosáhnout přijetí právního, politického a institucionálního rámce (fáze 1) a zajistit jeho účinné a udržitelné provádění (fáze 2).
 Od zahájení dialogu o uvolnění vízového režimu mezi EU a Ukrajinou Komise pravidelně podává Evropskému parlamentu a Radě zprávy o pokroku Ukrajiny v plnění kritérií stanovených v rámci čtyř bloků první a druhé fáze akčního plánu. Dosažený pokrok se posuzuje na základě hodnocení na místě prováděných odborníky z členských států EU a na základě podrobných informací, které poskytla Ukrajina.
 Dne 16. září 2011 přijala Komise první zprávu o pokroku
 1
 v provádění akčního plánu Ukrajiny a předložila řadu doporučení pro dokončení první fáze (legislativa a plánování) akčního plánu. Komise zveřejnila svou druhou zprávu o pokroku
 2
 dne 9. února 2012 a třetí zprávu
 3
 dne 15. listopadu 2013. Po zveřejnění čtvrté zprávy Komise
 4
 dne 27. května 2014 a jejím potvrzení Radou dne 23. června 2014 Ukrajina oficiálně vstoupila do druhé fáze akčního plánu, během níž bylo provedeno posouzení týkající se udržitelného provádění právního a politického rámce.
 Pátou zprávu
 5
 o pokroku v provádění akčního plánu Ukrajiny přijala Komise dne 8. května 2015. Ve zprávě je uvedeno, že pokrok ukrajinských orgánů v provádění druhé fáze akčního plánu byl pozoruhodný. V souladu s metodikou akčního plánu uspořádala Komise hodnotící mise na místě za účasti odborníků z členských států. Zpráva byla doprovázena posouzením možných migračních a bezpečnostních dopadů budoucího uvolnění vízového režimu pro ukrajinské občany cestující do EU.
 Ve své šesté a závěrečné zprávě o pokroku
 6
 , přijaté dne 18. prosince 2015, měla Komise za to, že Ukrajina dosáhla nezbytného pokroku a provedla veškeré


text:
potřebné reformy za účelem zajištění účinného a udržitelného plnění zbývajících kritérií.
 Na základě tohoto posouzení a vzhledem k výsledkům soustavného sledování a podávání zpráv, které bylo prováděno od zahájení dialogu o uvolnění vízového režimu mezi EU a Ukrajinou, Komise potvrdila, že Ukrajina splnila všechna kritéria stanovená pro každý ze čtyř bloků druhé fáze akčního plánu a že počátkem roku 2016 předloží legislativní návrh změny nařízení (ES) č. 539/2001, kterou se Ukrajina převede do seznamu zemí s bezvízovým stykem (příloha II).
 Komise navíc od přijetí šesté zprávy vzala na vědomí pokrok, jehož ukrajinské orgány dosáhly při provádění požadovaných reforem v rámci akčního plánu. Byla zahájena činnost Národního protikorupčního úřadu, který začal pracovat společně se státním zastupitelstvím specializovaným na boj proti korupci. Po úspěšném přijetí právních předpisů pro vymáhání majetku a novelizacích zákona o státním zastupitelství specializovaném na boj proti korupci (18. února 2016) a zákona o elektronických majetkových přiznáních (15. března 2016), byl zaznamenán další pokrok v polovině března 2016, když byli jmenováni dva další členové správní rady Národního úřadu pro prevenci korupce, čímž byla umožněna její usnášeníschopnost. Dne 28. března byla zvolena vedoucí úřadu a dne 30. března byl úřad zaregistrován jako právní subjekt. Ukrajinské orgány vyčlenili ve státním rozpočtu na rok 2016 také finanční prostředky pro zajištění dobře fungujícího institucionálního rámce pro boj proti korupci, včetně Národního protikorupčního úřadu.
 Kromě podávání zpráv týkajících se akčního plánu Komise neustále sleduje provádění dohody o zjednodušení vízového styku a dohody o zpětném přebírání osob, zejména prostřednictvím smíšených výborů zřízených v rámci uvedených dohod. Dosud poslední zasedání smíšeného výboru pro zjednodušení vízového režimu se uskutečnilo 23. dubna 2015 a smíšený readmisní výbor zasedal naposledy dne 6 května 2014. V této souvislosti Komise konstatovala, že provádění dohod je celkově velmi uspokojivé.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky a ostatními politikami Unie
 Nařízení Rady (ES) č. 539/2001
 7
 stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic členských států vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni. Nařízení (ES) č. 539/2001 se používá s výjimkou Irska a Spojeného království ve všech členských státech a rovněž na Islandu, v Lichtenštejnsku, Norsku a Švýcarsku. Uvedené nařízení je součástí společné vízové politiky Unie pro krátkodobé pobyty netrvající déle než 90 dnů v průběhu jakéhokoliv období 180 dnů.
 Ukrajina je v současné době uvedena v seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 539/2001, tedy mezi zeměmi, jejichž státní příslušníci musí mít při vstupu na území členských států EU vízum.
 Nařízení (ES) č. 539/2001 bylo naposledy pozměněno nařízením (EU) č. 259/2014
 8
 , jímž bylo Moldavsko po úspěšném provedení svého akčního plánu převedeno do seznamu zemí s bezvízovým stykem, a nařízením (EU) č. 509/2014
 9
 , jímž bylo v návaznosti na pravidelný přezkum vízových seznamů osvobozeno od vízové povinnosti pět karibských
 10
 a jedenáct tichomořských zemí
 11
 , jakož i Kolumbie, Peru a Spojené arabské emiráty – s výhradou uzavření dohod o zrušení vízové povinnosti mezi EU a příslušnými třetími zeměmi.
 Kritéria, která by měla být zohledněna při


text:
určování, na základě posouzení jednotlivých případů, třetích zemí, jejichž státní příslušníci podléhají vízové povinnosti, nebo jsou od této povinnosti osvobozeni, jsou stanovena v článku –1 nařízení (ES) č. 539/2001 (vloženém nařízením (EU) č. 509/2014). Zahrnují „[...kritéria týkající se mimo jiného] nedovoleného přistěhovalectví, veřejného pořádku a bezpečnosti, hospodářských přínosů, především z hlediska cestovního ruchu a zahraničního obchodu, a vnějších vztahů Unie s dotčenými třetími zeměmi, včetně zejména zvážení lidských práv a základních svobod, jakož i důsledků regionální soudržnosti a vzájemnosti“
 12
 . Zvláštní pozornost by měla být věnována bezpečnosti cestovních dokladů vydaných dotčenými třetími zeměmi.
 Není důvod, aby bylo zrušení vízové povinnosti pro občany Ukrajiny podmíněno uzavřením dohody s EU o zrušení vízové povinnosti, neboť Ukrajina již osvobodila všechny občany EU od vízové povinnosti pro pobyty do jednoho roku. Pokud by toto rozhodnutí bylo zrušeno nebo byl zneužíván bezvízový režim, stávající mechanismy vzájemnosti a pozastavení stanovené v nařízení (ES) č. 539/2001 by zajistily dostatečná nápravná opatření.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Jelikož návrh bude představovat změnu společné vízové politiky EU, právním základem návrhu je čl. 77 odst. 2) písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie. Navrhované nařízení bude představovat rozvoj schengenského acquis.
 •Subsidiarita
 Vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 539/2001 je právní akt EU, může být pozměněno pouze prostřednictvím rovnocenného právního aktu. Členské státy nemohou jednat samostatně.
 •Proporcionalita
 Viz výše – žádné jiné možnosti dosažení cíle politiky nejsou k dispozici.
 •Volba nástroje
 Viz výše.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 Uskutečnily se pravidelné diskuse s členskými státy v rámci pracovní skupiny Rady pro východní Evropu a Střední Asii (COEST) a několik prezentací procesu uvolňování vízového režimu pro Evropský parlament.
 •Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Komise shromáždila ucelené údaje o plnění všech kritérií akčního plánu Ukrajinou. K její závěrečné zprávě o pokroku Ukrajiny byl připojen pracovní dokument útvarů Komise
 13
 obsahující podrobnější informace o vývoji týkajícím se každého kritéria.
 •Posouzení dopadů
 V příloze pracovního dokumentu útvarů Komise poskytla aktualizovanou věcnou analýzu a statistické údaje týkající se možných migračních a bezpečnostních dopadů uvolňování vízového režimu pro ukrajinské občany cestující do EU vycházející z informací poskytnutých příslušnými agenturami EU a zúčastněnými stranami. Žádné další posouzení dopadů není nutné.
 •Účelnost právních předpisů a zjednodušování
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Základní práva
 Návrh nemá žádné negativní důsledky pro ochranu základních práv.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Nevztahuje se na tento návrh.
 5.OSTATNÍ HLEDISKA
 •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Pozměněné nařízení bude přímo použitelné ode dne vstupu v platnost a bude bezprostředně prováděno členskými státy. Plán provádění není zapotřebí.
 Komise bude i nadále prostřednictvím stávajících asociačních struktur a dialogů a v případě potřeby pomocí navazujících mechanismů ad hoc aktivně sledovat, zda Ukrajina soustavně plní všechna kritéria stanovená v čtyřech blocích akčního plánu.
 •Informativní dokumenty (u směrnic)
 Nevztahuje se na tento návrh.
 •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 Změní se nařízení (ES) č. 539/2001, přičemž se Ukrajina převede z přílohy I (seznam


text:
zemí s vízovou povinností) do přílohy II (seznam zemí s bezvízovým stykem). Připojí se poznámka pod čarou, v níž bude uvedeno, že se zrušení vízové povinnosti vztahuje pouze na držitele biometrických pasů vydaných v souladu se standardy Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO).
 2016/0125 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
 kterým se mění nařízení (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni
 (Ukrajina)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. a) této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Nařízení Rady (ES) č. 539/2001
 14
 stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic členských států vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni. Složení seznamů třetích zemí v přílohách I a II by mělo být a zůstat v souladu s kritérii stanovenými v uvedeném nařízení. Položky týkající se třetích zemí, u nichž došlo s ohledem na uvedená kritéria ke změně situace, by měly být případně převedeny z jedné přílohy do druhé.
 (2)Má se za to, že Ukrajina splnila všechna kritéria stanovená v akčním plánu na uvolnění vízového režimu, který byl ukrajinské vládě přeložen v listopadu 2010, a tudíž splňuje kritéria osvobození jejích občanů od vízové povinnosti, pokud cestují na území členských států EU.
 (3)Ukrajina by proto měla být převedena z přílohy I nařízení (ES) č. 539/2001 do přílohy II téhož nařízení. Zrušení vízové povinnosti by se mělo vztahovat pouze na držitele biometrických pasů vydaných v souladu se standardy Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO).
 (4)Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES
 15
 . Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
 (5)Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES
 16
 . Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
 (6)Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě B rozhodnutí Rady 1999/437/ES
 17
 .
 (7)Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES
 18
 .
 (8)Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským


text:
společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě B rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU
 19
 ,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Nařízení (ES) č. 539/2001 se mění takto:
 a)v příloze I části 1 („STÁTY“) se zrušuje položka „Ukrajina“;
 b)v příloze II části 1 („STÁTY“) se vkládá nová položka, která zní:
 „Ukrajina“*
 ______________
 *
 Zrušení vízové povinnosti se vztahuje pouze na držitele biometrických pasů vydaných v souladu se standardy Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO).
 Článek 2
 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 předseda/předsedkyně
 (1)
 SEC(2011) 1076 final.
 (2)
 SWD(2012) 10 final.
 (3)
 COM(2013) 809 final.
 (4)
 COM(2014) 336 final.
 (5)
 COM(2015) 200 final.
 (6)
 COM(2015) 905 final.
 (7)
 Nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni, Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1.
 (8)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 259/2014 ze dne 3. dubna 2014, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni, Úř. věst. L 105, 8.4.2014, s. 9.
 (9)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 509/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni, Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 67.
 (10)
 Dominika, Grenada, Svatá Lucie, Svatý Vincenc a Grenadiny, Trinidad a Tobago.
 (11)
 Kiribati, Marshallovy ostrovy, Mikronésie, Nauru, Palau, Samoa, Šalamounovy ostrovy, Východní Timor, Tonga, Tuvalu, Vanuatu.
 (12)
 Článek –1 nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni.
 (13)
 Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2015) 705 final ze dne 18.12.2015.
 (14)
 Nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni, Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1.
 (15)
 Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis, Úř. věst. L 131,


text:
1.6.2000, s. 43.
 (16)
 Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis, Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.
 (17)
 Rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.
 (18)
 Rozhodnutí Rady 2008/146/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství, Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1.
 (19)
 Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob, Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0614
 Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 918/83 o systému Společenství pro osvobození od cla /* KOM/2007/0614 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 17.10.2007KOM(2007) 614 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 918/83 o systému Společenství pro osvobození od cla(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1) SOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu S ohledem na přijetí směrnice Rady 2007/ /ES o osvobození zboží dováženého osobami cestujícími z třetích zemí od daně z přidané hodnoty a spotřební daně musí být změněno nařízení Rady (EHS) č. 918/83 o systému Společenství pro osvobození od cla, aby byla zajištěna určitá souběžnost mezi osvobozením od daně z přidané hodnoty a osvobozením od dovozního cla. Jelikož nařízení Rady (EHS) č. 918/83 nebylo již více než 15 let výrazně změněno, požadavek změnit ustanovení týkající se dovozu zboží obsaženého v osobních zavazadlech cestujících je vhodnou příležitostí změnit některá ustanovení. Tyto změny: – zvyšují jasnost a průhlednost uvedeného nařízení, – zvětšují souběžnost mezi osvobozením od DPH a osvobozením od cla, – harmonizují použití celních ustanovení v členských státech a – zjednodušují celní odbavení některých druhů zboží. |Obecné souvislosti Na přezkoumání těchto ustanovení je třeba pohlížet v souvislosti s úsilím Komise zvýšit jasnost a průhlednost právních předpisů Společenství, jakož i usnadnit obchod se třetími zeměmi a zjednodušit celní kontroly. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Směrnice Rady 2007/ /ES o osvobození zboží dováženého osobami cestujícími z třetích zemí od daně z přidané hodnoty a spotřební daně Směrnice Rady 83/181/EHS ze dne 28. března 1983, kterou se vymezuje oblast působnosti čl. 14 odst. 1 písm. d) směrnice 77/388/EHS, pokud se jedná o osvobození některých druhů zboží od daně z přidané hodnoty při konečném dovozu |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Navrhovaná změna je v souladu s cíli Společenství, pokud jde o usnadnění obchodu a zjednodušení celních kontrol. |2) KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Členové Výboru pro celní kodex – Obecné právní předpisy byli konzultováni písemně. Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Členové uvedeného výboru nevznesli námitky. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Dotčená vědecká/odborná odvětví nevztahuje se na tento návrh Použitá metodika nevztahuje se na tento návrh Hlavní konzultované organizace / hlavní konzultovaní odborníci nevztahuje se na tento návrh Shrnutí obdržených a použitých stanovisek nevztahuje se na tento návrh Prostředky zveřejnění odborných stanovisek nevztahuje se na tento návrh |Posouzení dopadů 1. Navrhované změny odstraní řadu nejasností při uplatňování ustanovení o osvobození od cla. Upřesňují, že tato ustanovení se vztahují pouze na dovážené zboží, na které se vztahují dovozní cla jiná než nulová. Návrh rovněž objasňuje, že dovážené zboží, které je osvobozeno od cla v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 918/83, by nemělo podléhat obchodním ochranným opatřením přijatým na základě článku 133 Smlouvy. 2. Osvobození od cla pro vybavení domácnosti určené k zařízení objektu vedlejšího bydlení se nevyskytuje opětovně v ustanoveních o osvobození od DPH. Odstranění těchto ustanovení nejenom zvýší


text: souběžnost mezi osvobozením od cla a osvobozením od DPH, ale rovněž zjednoduší celní odbavování a kontroly zboží, které je dováženo kvůli přemístění bydliště fyzických osob do Společenství, protože celní orgány se budou moci při kontrolách vlastnictví soustředit na případy, kdy jsou v sázce cla a DPH. 3. Navrhovaná změna spočívající v nahrazení ustanovení o osvobození od cla pro obchodní dovoz zboží nepatrné hodnoty ustanovením stanovujícím zanedbatelnou výši cla, které je třeba vybrat, povede k významnému zjednodušení při celním odbavování drobných zásilek. Dosud se za předpokladu obchodní povahy tohoto dovozu musí v souladu s ustanoveními společného celního sazebníku v něm zařazovat drobné zásilky s vlastní hodnotou přesahující 22 EUR. Vzhledem ke skutečnosti, že tato mezní hodnota nebyla upravena již více než 15 let, a s ohledem na větší využívání nákupů prostřednictvím zásilkové služby spolu s větším využíváním internetu dospěly hospodářské subjekty i celní orgány odpovědné za odbavování těchto položek při plnění úkolů vyžadovaných celními právními předpisy na hranici své kapacity. Navrhované řešení však bude mít za následek, že velký počet drobných zásilek, tj. s hodnotou do přibližně 60 EUR, které obsahují zboží nespadající do oblasti působnosti společné zemědělské politiky, by nemusel být zařazen vzhledem k tomu, že maximální celní sazba pro toto zboží by nepřekročila 16 %, což by u těchto zásilek významně zvýšilo efektivitu celního odbavení. Navrhovaná změna navíc povede k harmonizaci v uplatňování celních právních předpisů, protože některé členské státy již nahradily použití článku 27 nařízení Rady (EHS) č. 918/83 řešením de minimis pro vybírání cel stanoveným v článku 868 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93. |3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 918/83 o systému Společenství pro osvobození od cla |Právní základ Článek 26 |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Nevztahuje se na tento návrh. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů: Podle článku 26 Smlouvy o ES Rada schvaluje cla společného celního sazebníku kvalifikovanou většinou na základě návrhu Komise. |4) ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Nevybraná cla v odhadované výši 286,1 milionu EUR |5) DALšÍ INFORMACE |Zjednodušení |Návrh také umožňuje zjednodušit celní odbavování zboží dováženého – v souvislosti s přemístěním obvyklého místa pobytu fyzických osob a – v drobných zásilkách nepatrné hodnoty. |Návrh rovněž odstraňuje potřebu kontrol konečného použití u zboží, které podléhá pouze nulové celní sazbě společného celního sazebníku. |NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 918/83 o systému Společenství pro osvobození od claRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 26 uvedené smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],vzhledem k těmto důvodům:(1) Zboží dovážené na základě osvobození od cel společného celního sazebníku, jak je stanoveno nařízením (EHS) č. 918/83 ze dne 28. března 1983 o systému Společenství pro osvobození od cla[2], obvykle podléhá omezením týkajícím se jeho použití a/nebo celním kontrolám po dovozu. Účelem těchto omezení a kontrol je zabránit tomu, aby dovážené zboží, které je osvobozeno od cla, mělo negativní hospodářský dopad na trh Společenství.