text:
nadále poskytovány subvence.
 3.10. Trvalá povaha
 změněných okolností týkajících se subvencování
 (78) Podle čl. 19
 odst. 4 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze
 změněné okolnosti přiměřeně považovat za
 okolnosti trvalé povahy.
 (79) Bylo zjištěno, že v
 období přezkumného šetření žadatel nadále požíval výhod v rámci
 napadnutelného subvencování poskytovaného indickou vládou. Kromě toho je
 sazba subvence zjištěná během tohoto přezkumu nižší než sazba
 zjištěná během posledního přezkumného šetření. Bylo
 rovněž zjištěno, že změny uváděné žadatelem, jak se uvádí
 výše v 7. bodu odůvodnění, byly skutečně provedeny. Žadatel
 skutečně v období přezkumného šetření režim EOU nevyužíval,
 jak se uvádí výše v 41. bodu odůvodnění.
 (80) Bylo ale zjištěno, že
 nejdůležitější režim využívaný žadatelem v období přezkumného
 šetření (tj. DEBP) byl ukončen dne 30. září 2011 a v
 současnosti žadatel využívá jiný režim, který v období přezkumného
 šetření využíván nebyl (tj. navracení cla). Je proto zjevné, že situace v
 období přezkumného šetření není trvalé povahy, neboť se mezitím
 významně změnila.
 (81) Byl proto učiněn
 závěr, že částečné prozatímní přezkumné šetření by
 mělo být ukončeno beze změny platných vyrovnávacích
 opatření. Žadatel a ostatní zúčastněné strany byli
 informováni o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě
 bylo navrženo ukončení šetření.
 PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Částečný prozatímní přezkum
 vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz
 polyethylentereftalátů v současnosti kódu KN 3907 60 20
 a pocházejících mimo jiné z Indie se tímto ukončuje beze
 změny platných opatření.
 Článek 2
 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním
 dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné
 v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských
 státech.
 V Bruselu dne
 Za
 Radu
 předseda
 [1] Úř. věst. L 188,
 18.7.2009, s. 93.
 [2] Úř. věst. L 301,
 30.11.2000, s. 1.
 [3] Úř. věst. L 266,
 11.10.2005, s. 1.
 [4] Úř. věst. L 59,
 27.2.2007, s. 34.
 [5] Úř. věst. L 340,
 19.12.2008, s. 1.
 [6] Úř. věst. C 335,
 11.12.2010, s. 7.
 [7] Úř. věst. L 301,
 30.11.2000, s. 21.
 [8] Úř. věst. L 266,
 11.10.2005, s. 10.
 [9] Úř. věst. L 343,
 22.12.2009, s. 51.
 [10] Úř. věst. L 59, 27.2.2007,
 s. 1.
 [11] Úř. věst. C 335,
 11.12.2010, s. 6.
 [12] Úř. věst. L 266,
 11.10.2005, s. 62.
 [13] Úř. věst. C 102, 2.4.2011,
 s. 15.
 [14] Úř. věst. C 102, 2.4.2011,
 s. 18.


text:
 |
 52013PC0430
 Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o posílení spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti (VSZ) /* COM/2013/0430 final - 2013/0202 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Cílem tohoto legislativního návrhu, který
 představuje stimulační opatření podle článku 149 SFEU, je posílit spolupráci
 mezi veřejnými službami zaměstnanosti (VSZ) členských států. VSZ odpovídají za
 provádění aktivních politik trhu práce a poskytování služeb zaměstnanosti
 ve veřejném zájmu. Jsou součástí příslušných ministerstev, veřejných orgánů a veřejnoprávních
 (neziskových) organizací. Mezi služby, jež VSZ poskytují pracovníkům a zaměstnavatelům,
 patří sdělování informací o pracovním trhu, podpora při hledání zaměstnání,
 konzultace, profesní poradenství, umísťování pracovníků a podpora pracovní a geografické
 mobility. VSZ také mají na starosti systémy dávek v nezaměstnanosti
 a dalších sociálních dávek. Efektivní fungování veřejných služeb zaměstnanosti
 je zásadním faktorem úspěchu politik zaměstnanosti.
 Posílení spolupráce mezi VSZ v EU je
 považováno za klíčový prvek pro dosažení cílů zaměstnanosti strategie
 Evropa 2020[1].
 Komise pravidelně volá po modernizaci poskytování služeb VSZ, navázání
 partnerství mezi VSZ a dalšími službami zaměstnanosti a přeměně VSZ na
 „agentury pro řízení přechodů“, které budou vytvářet novou kombinaci
 „aktivních“ a „pasivních“ politik zaměstnanosti[2]. Rada v nedávné době vyzvala k partnerství veřejných a soukromých
 služeb zaměstnanosti, zaměstnavatelů, sociálních partnerů a zástupců mládeže
 při vytváření systémů „záruky pro mladé lidi“[3]. Veřejným
 službám zaměstnanosti se také přímo věnují současné evropské hlavní směry
 politik zaměstnanosti členských států, tzv. hlavní směry politik zaměstnanosti[4].
 Snižující se veřejné rozpočty a potřeba zvýšené efektivity nákladů VSZ
 vedly několik členských států k provedení reformy VSZ spočívající
 v jejich slučování se subjekty vyplácejícími dávky v nezaměstnanosti,
 v zadávání služeb soukromým dodavatelům, v převádění služeb
 zaměstnanosti na regionální a obecní úroveň a rozšiřování poskytování služeb
 prostřednictvím informačních a komunikačních technologií a samoobslužných
 nástrojů. Zároveň se výdaje VSZ (bez započtení dávek v nezaměstnanosti)
 neustále mění: podle pravidelného průzkumu VSZ[5]
 výdaje v období 2007 až 2010 vzrostly, zatímco v roce 2011 ve většině
 případů klesaly. Z posledních rozpočtových prognóz vyplývá, že většina VSZ
 očekává pro rok 2013 vyšší výdaje než v předchozím roce.
 Vzhledem k rozdílnosti obchodních modelů VSZ, nástrojů, podmínek
 na trhu práce a právního prostředí dosahují VSZ v jednotlivých
 státech různého stupně efektivity při realizaci programů pro trh práce. Zatímco
 za organizaci, personální zajištění a provoz VSZ nadále odpovídají členské
 státy, tímto legislativním návrhem se zřizuje evropská síť veřejných služeb
 zaměstnanosti, která poskytne platformu pro srovnávání jejich výsledků na
 evropské úrovni, zjišťování osvědčených postupů a podporu vzájemného učení za
 účelem zvýšení kapacity a efektivity služeb. Zkušenost ukazuje, že členské
 státy se v oblasti vzájemného učení a srovnávacích činností samy od sebe
 dostatečně neangažují.
 Spolupráce mezi VSZ na úrovni EU započala už v roce 1997, kdy
 Komise vytvořila neformální poradní skupinu VSZ za účelem zlepšení spolupráce,
 výměny a vzájemného učení mezi členskými organizacemi[6] a získání odborné zpětné vazby
 na politické iniciativy v oblasti zaměstnanosti. Přes pokrok, kterého bylo
 během let dosaženo, má současný model spolupráce značná omezení.
 Účast vnitrostátních VSZ na těchto aktivitách je nadále dobrovolná, což
 snižuje možnost včasného zjištění nízké výkonnosti VSZ a s tím
 souvisejících potenciálních strukturálních problémů na trhu práce.

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
Chybí také
 oznamovací mechanismus, takže tvůrci politik na vnitrostátní úrovni a na úrovni
 EU nejsou systematicky informováni o výsledcích stávajících postupů srovnávání
 a vzájemného učení.
 Úsilí docílit toho, aby bylo možné VSZ lépe srovnávat, jejich
 slučováním na základě použitého obchodního modelu zatím nebylo úspěšné.
 Provázanost mezi srovnáváním a vzájemným učením je malá a nedůsledná a
 základna znalostí pro činnost stávajícího programu vzájemného učení není dostatečně
 vědecky podložená. Účast na vzájemném učení se omezuje na malou skupinu VSZ, a
 jeho účinky tak nemají dostatečný dosah.
 Pokud se mají VSZ stát „vzdělávacími organizacemi“
 a podílet se na práci Výboru pro zaměstnanost, musejí přizpůsobit své
 organizační modely, obchodní strategie a procesy rychle se měnícím podmínkám.
 V nedávno vydaném dokumentu „Strategie VSZ EU 2020“ [7] určila síť VSZ pět oblastí,
 v nichž je nutné provést změny, aby bylo dosaženo cílů strategie Evropa
 2020: i) napojit se na stranu poptávky; ii) přijmout vůdčí roli ve
 spolupráci/partnerství; iii) rozvíjet činnosti zaměřené na dovednosti; iv) usilovat
 o výsledky udržitelné aktivace; v) podporovat profesní růst.
 Cílem tohoto legislativního návrhu je
 rozšířit, posílit a konsolidovat probíhající iniciativy ve prospěch všech VSZ.
 Návrh posílit spolupráci mezi VSZ představuje společný krok k modernizaci
 a posílení pravomocí VSZ tak, aby mohly v podmínkách současné ekonomické
 krize přijmout úspěšný společný postup.
 Evropská síť VSZ postavená na pevné právní
 základně bude schopna celkově zintenzivnit koordinovanou činnost mezi VSZ a
 získat potřebnou legitimitu pro svoji činnost. Formalizovaná struktura je podmínkou
 pro zvýšení potenciálu sítě přispět k rozvoji inovativních prováděcích
 opatření politik založených na poznatcích v souladu s cíli strategie
 Evropa 2020. Zároveň usnadní provádění projektů na trhu práce
 financovaných Evropským sociálním fondem (ESF). Navrhovaná iniciativa by
 mohla přispět ke zvýšení efektivity nákladů.
 Síť VSZ vytvořená podle tohoto rozhodnutí bude
 vyvíjet iniciativy v podobě stimulačních opatření s cílem zlepšit
 spolupráci mezi členskými státy v oblasti zaměstnanosti. Tyto iniciativy
 jsou doplňkem ke spolupráci VSZ s EURES na základě článku 45 a 46 Smlouvy.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 V souladu s větším důrazem kladeným
 na fakticky podložené vytváření politik vychází tento návrh z několika
 hodnotících studií a konzultací se zúčastněnými stranami.
 Přihlédnuto
 bylo zejména k: studiím zaměřeným na obchodní modely VSZ[8], na systémy měření výkonnosti
 VSZ a geografické pracovní mobility[9],
 na úlohu VSZ v souvislosti s „flexikuritou“[10], na úlohu
 VSZ v souvislosti s předvídáním potřeb v oblasti kvalifikací
 pracovníků a vybavováním občanů pro nová povolání[11]. Dále
 bylo přihlédnuto k výsledkům programu vzájemného učení VSZ[12], výsledkům dotazníku zaměřeného
 na reakci VSZ na krizové situace 2009–2013[13] a
 k výsledkům aktuálního projektu srovnávání VSZ[14] spolufinancovaného Komisí.
 Budoucnost iniciativy srovnávání VSZ byla
 v roce 2012 a 2013 několikrát diskutována se stávající poradní skupinou
 VSZ. Konzultace skupiny zaměřená na hlavní prvky tohoto návrhu proběhla
 v březnu a květnu 2013 a její členové byli vyzváni, aby se vyjádřili
 k možným cílům, iniciativám a politickým možnostem tohoto návrhu.
 V lednu 2013 vydala skupina diskusní
 příspěvek „Na cestě k iniciativě VSZ pro učení na základě srovnání“ (Towards
 an integrated European Public Employment Services bench-learning initiative).
 Tento diskusní příspěvek byl předmětem diskuse


text:
na neformálním zasedání ministrů
 práce a sociálních věcí (dále jen „neformální Rada EPSCO“) a ve Výboru pro
 zaměstnanost (EMCO). Neformální rada EPSCO uznala, že intenzivnější a cílenější
 spolupráce mezi VSZ povede k lepšímu sdílení osvědčených postupů, a
 požádala o podrobný návrh iniciativy pro „učení na základě srovnání“ [15].
 Výše uvedené konzultace a studie potvrzují, že
 mezi zúčastněnými stranami panuje obecná shoda, pokud jde o potřebu
 intenzivnější spolupráce mezi VSZ. Všechny VSZ by se měly v rámci sítě stát
 aktivními hráči. Byla také vyjádřena rozsáhlá podpora rozšíření působnosti
 srovnávacího mechanismu a lepšímu propojení činností srovnávání a vzájemného
 učení.
 VSZ se také včas a transparentně podílely na
 přípravě oznámení tohoto rozhodnutí v pracovním programu Komise na období
 2013–2014 a na podrobnějších přípravách zde předkládaného textu. Jejich názory
 byly shromážděny v písemné formě i prostřednictvím otevřených konzultací a
 bylo k nim přihlédnuto v souvislosti s klíčovými aspekty, které
 se jich přímo dotýkají, tj. iniciativami/činnostmi sítě; strukturou řízení
 sítě; úlohou Komise; spoluprací s ostatními poskytovateli služeb
 zaměstnanosti a spoluprací s Radou a zejména s Výborem pro
 zaměstnanost (EMCO).
 Vzhledem k tomu, že legislativní návrh
 bude mít většinou nepřímý dopad a že hlavní technické prvky iniciativy
 srovnávání a vzájemného učení budou definovány v rámci aktu
 v přenesené pravomoci, nebylo považováno za přiměřené provést posouzení
 dopadů. Neočekávají se ani žádné dopady na rozpočet.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Právo konat vychází z článku 149 Smlouvy
 o fungování Evropské unie, podle něhož „Evropský parlament a Rada mohou [...]
 přijmout stimulační opatření k podpoře spolupráce mezi členskými státy a
 k podpoře jejich činnosti v oblasti zaměstnanosti prostřednictvím
 podnětů, které mají za cíl rozvíjet výměnu informací a osvědčených zkušeností,
 poskytovat srovnávací analýzy a poradenství, jakož i podporovat inovační
 přístupy a vyhodnocovat zkušenosti, zejména využitím pilotních projektů.“
 Jednání Unie je také odůvodněno tím, že
 legislativní návrh věnovaný posílení spolupráce mezi VSZ přispěje k cílům Smlouvy,
 zejména podporou plné zaměstnanosti (článek 3 SEU).
 Celý návrh věnovaný posílení spolupráce mezi
 VSZ je stimulačním opatřením ve smyslu článku 149. Vzhledem k povaze
 navrhovaného stimulačního opatření je rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady nejvhodnější
 volbou právního nástroje.
 Spolupráce posílená prostřednictvím motivace
 VSZ ke společné práci na konkrétních iniciativách je v souladu se zásadou
 subsidiarity, protože si klade za cíl podporovat členské státy, aby
 s ohledem na současnou hospodářskou krizi a za účelem dosažení cíle
 strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti modernizovaly své veřejné
 služby zaměstnanosti.
 Z globálního hlediska představuje účast
 Unie v oblasti koordinace VSZ v porovnání se situací, kdy členské
 státy v této otázce jednají samostatně, přidanou hodnotu. Veřejné služby
 zaměstnanosti mají mandát jednat na základě vnitrostátních zájmů a priorit a
 obvykle nevstupují do interakce v celoevropském kontextu. Činnosti na
 úrovni EU spočívající ve srovnávání a vzájemném učení představují přidanou
 hodnotu pro podobné činnosti prováděné v menším měřítku patrně jen
 několika VSZ, které se dobrovolně podílejí na utváření celoevropské spolupráce.
 Návrh je v souladu se zásadou
 proporcionality, neboť je podáván v podobě stimulačního opatření pro
 veřejné služby zaměstnanosti a jeho trvání je omezeno časovým rozsahem
 strategie Evropa 2020 schváleným Radou.
 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Komise ve


text:
svém návrhu víceletého finančního
 rámce navrhla 958,19 milionu EUR na program Evropské unie pro sociální změny a
 inovace (PSCI) na období 2014–2020. Financování posílené spolupráce mezi VSZ
 bude zajištěno prostřednictvím oddílu PSCI/PROGRESS/zaměstnanost. Na výše
 uvedené stimulační opatření je plánována orientační částka ve výši čtyř milionů
 EUR ročně. Přibližně tři miliony EUR jsou plánovány na činnosti související se
 srovnáváním a vzájemným učením; je možné, že bude vypsáno několik výběrových
 řízení. Až jeden milion EUR bude pravděpodobně vynaložen na zasedání sítě a vědecké
 studie věnované otázkám VSZ.
 Legislativní návrh je rozpočtově neutrální a
 nevyžaduje žádné dodatečné personální zajištění. Sekretariát sítě VSZ bude
 tvořen pracovníky Komise (2 1⁄2 pracovníků v přepočtu na plné
 pracovní úvazky), kteří v současné době pracují na problematice VSZ na GŘ
 EMPL.
 5. AKTY V PŘENESENÉ
 PRAVOMOCI
 Součástí legislativního návrhu je ustanovení,
 kterým se Komisi uděluje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci. To
 se bude týkat především aktu v přenesené pravomoci souvisejícího
 s vytvořením obecného rámce provádění srovnávacích a vzájemně vzdělávacích
 iniciativ.
 Rozhodnutí použít právní nástroj aktů
 v přenesené pravomoci je odůvodněné, protože tak dojde k doplnění
 základního aktu o podrobnější prvky, které nejsou zásadní, v tomto případě
 o obecný rámec provádění srovnávacích a vzájemně vzdělávacích iniciativ.
 Součástí obecného rámce budou technické prvky
 systému srovnávání jako metodika, základní kvantitativní a kvalitativní
 ukazatele pro posouzení výkonnosti, výsledků, dopadů a nákladů jednotlivých
 obchodních modelů, procesů, parametrů a nástrojů VSZ a další kritéria určování
 osvědčených postupů. Rámec bude stanovovat požadavky na údaje, které budou VSZ
 poskytovat měsíčně nebo ročně, vzdělávací nástroje integrovaného programu
 vzájemného učení, jako například semináře, vzájemná odborná hodnocení,
 technickou pomoc, studijní návštěvy a podmínky účasti na činnostech srovnávání
 a vzájemného učení.
 Plánuje se externalizovat sběr dat a analýzu
 výsledků srovnávání. VSZ budou do tohoto procesu zapojeny, aby se zajistilo převzetí
 odpovědnosti za výsledky srovnávání.
 Pokud s tím budou VSZ souhlasit, plánuje se,
 že bude možné využít značnou část stávajících dobrovolných srovnávacích
 projektů VSZ. K dispozici jsou časové řady pro několik ukazatelů
 sledujících přechod uchazečů o zaměstnání do zaměstnání, například přechod do
 zaměstnání z nezaměstnanosti, přechod do zaměstnání dříve, než dojde
 k dlouhodobé nezaměstnanosti, nebo přechod do zaměstnání po absolvování odborné
 přípravy. Několik ukazatelů sleduje také přístup k volným pracovním místům
 a shodu s vhodnými kandidáty a dále spokojenost uchazečů o zaměstnání a
 zaměstnavatelů s poskytovanými službami.
 Další ukazatele a kontextové proměnné bude nutné definovat, aby bylo
 možné posoudit souvislost obchodních modelů a procesů s výsledky.
 Obecný rámec definuje většinu prvků činností srovnávání a vzájemného
 učení. Technické detaily, které se mohou časem měnit, budou součástí ročního
 pracovního programu sítě VSZ.
 2013/0202 (COD)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o posílení spolupráce mezi veřejnými službami
 zaměstnanosti (VSZ)
 (Text s významem pro EHP)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na článek 149 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 poté, co postoupily návrh legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[16],
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů[17],
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto


text:
důvodům:
 (1) Dne 17.
 června 2010 podpořila Evropská rada[18] návrh
 Komise Evropa 2020, Strategie pro zaměstnanost a inteligentní a udržitelný růst
 podporující začlenění[19]. Evropská rada vyzvala k úplné mobilizaci příslušných nástrojů a
 politik EU na podporu dosažení společných cílů a vyzvala členské státy, aby zesílily
 koordinovaný postup. Veřejné služby zaměstnanosti (VSZ) hrají ústřední úlohu
 při dosahování cíle strategie Evropa 2020 spočívajícího v dosažení 75%
 míry zaměstnanosti žen a mužů ve věku od 20 do 64 let do roku 2020.
 (2) Článkem
 45 Smlouvy je zajištěn volný pohyb pracovníků v Unii a článek 46 stanoví
 opatření, prostřednictvím kterých se volný pohyb pracovníků zavádí, zejména
 zajištěním úzké spolupráce mezi VSZ. Síť VSZ vytvořená podle tohoto rozhodnutí
 se však vedle obecných aspektů geografické mobility věnuje široké škále cílů a
 iniciativ, jež mají povahu stimulačních opatření, která mají zlepšit spolupráci
 mezi členskými státy v oblasti zaměstnanosti. Příslušným právním základem
 tohoto rozhodnutí je tedy článek 149 Smlouvy.
 (3) V souladu
 s čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie přijala Rada
 21. října 2010 hlavní směry politik zaměstnanosti. Tyto integrované hlavní
 směry dávají členským státům vodítko pro určování vlastních vnitrostátních
 reformních programů a provádění reforem. Hlavní směry politik
 zaměstnanosti jsou základem pro doporučení pro jednotlivé země, která dává Rada
 členským státům podle čl. 148 odst. 4 SFEU. V posledních letech
 mezi ně patřila konkrétní doporučení ohledně fungování a kapacity VSZ a
 efektivity aktivních politik na trhu práce členských států.
 (4) Tato
 doporučení by mohla být ještě vylepšena rozšířením základny znalostí, zpětnou
 vazbou o úspěšnosti provádění politik a spoluprací mezi VSZ členských států. Za
 tímto účelem bude síť VSZ, která má být vytvořena podle tohoto rozhodnutí,
 provádět konkrétní iniciativy, jako jsou například společný systém pro
 srovnávání založený na získaných poznatcích, odpovídající činnosti vzájemného
 učení, vzájemná pomoc mezi členy sítě a provádění strategických postupů pro
 modernizaci VSZ. Konkrétní poznatky sítě a jejích jednotlivých členů by také
 měly sloužit Radě pro zaměstnanost, sociální politiku,
 zdraví a ochranu spotřebitele (EPSCO) a Výboru pro zaměstnanost (EMCO), které
 si je budou moci vyžádat při vytváření politik zaměstnanosti.
 (5) Na neformálním zasedání došli
 ministři zasedající v Radě EPSCO k názoru, že intenzivnější a cílenější
 spolupráce mezi VSZ povede k lepšímu sdílení osvědčených postupů, a
 požádala o podrobný návrh iniciativy pro „učení na základě srovnání“.[20]
 (6) Síť VSZ vytvořená podle
 tohoto rozhodnutí by měla pracovat v úzké spolupráci s výborem EMCO
 podle článku 150 SFEU a přispívat k jeho práci poskytováním věcných
 poznatků a zpráv o provádění politik. Příspěvky sítě VSZ Radě budou dodávány
 prostřednictvím EMCO. Zejména kombinace poznatků sítě VSZ ohledně aspektů
 provádění politik zaměstnanosti a komparativní analýzy VSZ může posloužit
 tvůrcům politik na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU při posuzování a
 navrhování politik zaměstnanosti.
 (7) Síť VSZ by se měla podílet na
 provádění politických iniciativ v oblasti zaměstnanosti, jako jsou
 například doporučení Rady o zřízení záruky pro mladé lidi[21]. Síť může také podporovat
 iniciativy zaměřené na usnadňování přechodu ze vzdělávání a odborné přípravy do
 pracovního procesu, například zlepšováním transparentnosti dovedností a kvalifikací.
 (8) Síť VSZ
 by měla posílit spolupráci


text:
mezi svými členy, rozvíjet společné iniciativy
 zaměřené na výměnu informací a osvědčených postupů v oblastech, jež
 spadají do působnosti VSZ, srovnávací analýzu a poradenství i na propagaci
 inovativních přístupů při poskytování služeb zaměstnanosti. Vytvoření této sítě
 umožní inkluzivní srovnávání všech VSZ založené na poznatcích a zaměřené na
 výkonnost, které povede k určení osvědčených postupů. Pomocí těchto
 výsledků by měli být členové sítě schopni formovat koncepci a provádění služeb
 zaměstnanosti v rámci svých konkrétních pravomocí. Iniciativy prováděné sítí
 by měly zlepšit efektivitu VSZ a umožnit účinnější vynakládání veřejných
 prostředků.
 (9) Za
 účelem zavedení obecného rámce pro provádění iniciativ srovnávání a vzájemného
 učení by pravomoc pro přijímání aktů podle článku 290 Smlouvy o fungování
 Evropské unie měla být přenesena na Komisi, pokud jde o definování technických
 prvků systémů srovnávání a činností vzájemného učení. Mezi ně by měla patřit
 metodika, základní kvantitativní a kvalitativní ukazatele pro posuzování
 výkonnosti VSZ, vzdělávací nástroje integrovaného programu vzájemného učení a
 podmínky účasti na těchto iniciativách. Je zvláště důležité, aby Komise
 v průběhu přípravných prací uskutečnila potřebné konzultace, a to i na
 odborné úrovni, zejména s odborníky z VSZ. Při přípravě a vypracovávání
 aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, že příslušné dokumenty
 budou souběžně, včas a náležitým způsobem předány Evropskému parlamentu a Radě.
 (10) Vzhledem
 k různorodosti modelů VSZ, úkolů a forem poskytování služeb je na každém
 členském státu, aby navrhnul jednoho z vedoucích pracovníků veřejných
 služeb zaměstnanosti do funkce člena správní rady sítě VSZ. Tento člen by měl
 případně ve správní radě zastupovat ostatní veřejné služby zaměstnanosti daného
 členského státu. Jmenovaní členové by měli mít pravomoc přijímat rozhodnutí
 jménem organizací, které je vyslaly. Činnosti sítě by měly být otevřeny všem
 úrovním účasti, aby se zajistilo, že do její práce budou zapojeny všechny VSZ.
 (11) Síť VSZ
 by měla vycházet ze zkušeností stávající neformální poradní skupiny VSZ
 z EU a EHP, kterou Komise podporuje od roku 1997. K připomínkám této
 skupiny bylo přihlédnuto při přípravě tohoto rozhodnutí.
 (12) Klíčové
 oblasti činnosti, které tato neformální skupina odborníků vymezila ve svém
 dokumentu „Strategie VSZ 2020“[22], by měly sloužit jako
 vodítko pro uvedení plánovaného konceptu modernizace a posílení VSZ do praxe.
 (13) Síť VSZ
 by měla zprostředkovat vzájemnou pomoc svých členů a napomoci při poskytování
 vzájemné podpory při modernizaci organizační struktury a poskytování služeb, a
 to posílením spolupráce zejména v oblasti předávání poznatků, studijních
 návštěv a výměn pracovníků.
 (14) Financování sítě VSZ a jejích iniciativ by mělo být
 zajišťováno prostřednictvím oddílu PROGRESS/zaměstnanost
 „programu pro sociální změny a inovace“ do výše prostředků vyhrazených
 rozpočtovým orgánem.
 (15) U
 projektů realizovaných sítí nebo určených při činnostech vzájemného učení a následně
 prováděných v jednotlivých VSZ mají členské státy přístup
 k financování z Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského fondu
 pro regionální rozvoj (EFRR) a programu Horizont 2020.
 (16) Komise
 přijme za účelem vytvoření sítě potřebná správní opatření,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Zřízení sítě
 Na období od 1. ledna 2014 do
 31. prosince 2020 se zřizuje celoevropská síť veřejných služeb
 zaměstnanosti (VSZ) (dále jen „síť“). Síť bude vyvíjet iniciativy podle článku
 3.
 Síť tvoří:


text:
a) veřejné služby zaměstnanosti navržené
 členskými státy, a
 b) Komise.
 Členské státy, v nichž působí nezávislé
 regionální veřejné služby zaměstnanosti, zajistí jejich náležité zastoupení
 v rámci konkrétních iniciativ sítě.
 Článek 2
 Cíle
 Prostřednictvím sítě přispěje stimulační
 opatření podle tohoto rozhodnutí k:
 a) provádění strategie Evropa 2020 pro zaměstnanost a inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a
 dosažení jejích hlavních cílů zejména v oblasti zaměstnanosti;
 b) lepšímu fungování trhů práce
 v EU;
 c) lepší integraci trhů práce;
 d) větší geografické a pracovní
 mobilitě;
 e) potírání sociálního vyloučení a
 začleňování osob vyloučených z trhu práce.
 Článek 3
 Iniciativy sítě
 1. Úkolem sítě je zejména:
 a) Vytvářet a provádět celoevropské systémy
 pro srovnávání veřejných služeb zaměstnanosti na základě získaných poznatků za
 použití kvantitativních a kvalitativních ukazatelů pro hodnocení
 výkonnosti VSZ a shromažďovat poznatky za účelem vytvoření vhodného nástroje
 vzájemného učení. Sdílením údajů, znalostí a postupů se síť také bude aktivně
 podílet na provádění těchto iniciativ.
 b) Poskytovat vzájemnou pomoc v podobě
 „peer-to-peer“ nebo skupinových činností, prostřednictvím spolupráce, výměny
 informací, zkušeností a pracovníků mezi členskými organizacemi včetně
 podpory při provádění doporučení pro jednotlivé státy v souvislosti s VSZ,
 které bude vydávat Rada.
 c) Schvalovat a provádět koncepci
 modernizace a posílení VSZ v klíčových oblastech.
 d) Na žádost Rady nebo Komise či
 z vlastní iniciativy připravovat zprávy v oblasti zaměstnanosti.
 e) Podílet se na provádění politických
 iniciativ v oblasti zaměstnanosti.
 f) Úkolem sítě je schvalovat a provádět
 roční program popisující její pracovní metody, očekávaný přínos a další
 podrobnosti související s prováděním systémů srovnávání.
 2. Síť zřizuje mechanismus
 podávání hlášení v souvislosti s iniciativami 3.1.a a 3.1.b.
 V souladu s tímto ustanovením podávají členské organizace síti jednou
 ročně zprávy.
 Článek 4
 Spolupráce
 Síť spolupracuje se zúčastněnými stranami na
 trhu práce včetně dalších poskytovatelů služeb zaměstnanosti tak, že je přizve
 k příslušným činnostem a na příslušná jednání sítě a že s nimi sdílí
 informace a údaje.
 Článek 5
 Fungování sítě
 1. Řídícím orgánem sítě je
 správní rada, do které každý členský stát navrhuje jednoho z vedoucích
 pracovníků veřejných služeb zaměstnanosti jako člena a jednoho jako náhradníka.
 Člena a náhradníka do správní rady jmenuje Komise. Náhradníci v případě
 potřeby zastupují členy správní rady.
 2. Jeden z členů správní rady
 navržených VSZ je jmenován předsedou a dva členové jsou jmenováni místopředsedy.
 Předseda síť reprezentuje. Místopředsedové v případě potřeby zastupují
 předsedu.
 3. Správní rada jednomyslným
 rozhodnutím schvaluje jednací řád obsahující mimo jiné ustanovení o přijímání
 rozhodnutí správní rady a o jmenování a délce funkčního období předsedy a
 místopředsedů sítě. Správní rada většinovým rozhodnutím schvaluje roční
 pracovní program včetně sestavení pracovních skupin a stanovení jazykového
 režimu zasedání sítě a výroční zprávu sítě, která by měla být zveřejněna.
 4. Správní radě je nápomocen
 sekretariát, který zajišťuje a kterému poskytuje zázemí Komise. Sekretariát ve
 spolupráci s předsedou a místopředsedy připravuje zasedání správní rady,
 roční pracovní program a výroční zprávu.
 Článek 6
 Finanční podpora tohoto stimulačního opatření
 Celkové finanční zdroje přidělené na provádění
 tohoto rozhodnutí jsou stanoveny v rámci programu pro sociální změny a
 inovace, jehož roční přidělené prostředky schvaluje rozpočtový orgán
 v rámci


text:
mezí finančního rámce.
 Článek 7
 Přijetí obecného rámce
 Komise
 je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu
 s článkem 8, pokud jde o obecný rámec pro provádění srovnávacích a
 vzájemně vzdělávacích iniciativ podle článku 3.1 včetně metodiky, základních
 kvantitativních a kvalitativních ukazatelů pro posouzení výkonnosti VSZ,
 vzdělávacích nástrojů integrovaného programu vzájemného učení a podmínek
 účasti na těchto iniciativách.
 Článek 8
 Výkon přenesené pravomoci
 1. Pravomoc přijímat akty v
 přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
 2. Přenesení
 pravomoci uvedené v článku 7 je svěřeno Komisi na dobu sedmi let od data
 účinnosti rozhodnutí.
 3. Evropský
 parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 7 kdykoli
 zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže
 určené. Nabývá účinnosti dnem následujícím po vyhlášení rozhodnutí
 v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm
 upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
 4. Přijetí aktu v přenesené
 pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
 5. Akt
 v přenesené pravomoci přijatý podle článku 7 vstoupí v platnost,
 pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud
 Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty uvědomí Komisi o tom, že
 námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta
 prodlouží o dva měsíce.
 Článek 9
 Přezkum
 Čtyři roky po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost
 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a
 sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o jeho uplatňování. Ve zprávě bude
 posouzeno zejména to, nakolik síť přispívá k dosažení cílů uvedených
 v článku 2 a zda splnila své úkoly.
 Článek 10
 Určení
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 [1] Sdělení Komise, Evropa 2020, Strategie pro inteligentní
 a udržitelný růst podporující začlenění, KOM(2010) 2020 v
 konečném znění.
 [2] Sdělení Komise s názvem Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné
 zaměstnanosti, KOM(2010) 682 v konečném znění; sdělení Komise s názvem Na
 cestě k hospodářské obnově vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst, COM(2012) 173 final.
 [3] Závěry Rady pro zaměstnanost,
 sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele ze dne 28. února 2013.
 [4] Rozhodnutí Rady ze dne 21. října 2010 o hlavních směrech
 politik zaměstnanosti členských států, 2010/707/EU.
 [5] Dotazník zaměřený na reakci VSZ na krizové situace 2010–2013, Evropská laboratoř pracovní mobility.
 [6] Členy skupiny jsou VSZ členských států EU, Norska, Islandu
 a Lichtenštejnska (EHP).
 [7] Příspěvek veřejných služeb zaměstnanosti k EU 2020,
 hodnotící dokument Strategie VSZ 2020, 2012.
 [8] Study on PES business models, European Job
 Mobility Laboratory, 2012.
 [9] PES performance measurement systems and geographical
 labour mobility, Ecorys, 2012.
 [10] The role of the Public Employment Services related to
 „Flexicurity“ in the European Labour Markets, Danish Technological
 Institute, 2009.
 [11] Anticipating skill needs of the labour force and
 equipping people for new jobs - Which role for Public Employment Services in
 early identification of skill needs and labour up-skilling? Danish


text:
Technological Institute, 2010.
 [12] „Dialog veřejných služeb zaměstnanosti“ je program
 Evropské komise na podporu vzájemného učení určený veřejným službám
 zaměstnanosti, více informací naleznete na: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=964&langId=cs
 [13] PES Crisis response questionnaire 2010–2013,
 European Job Mobility Laboratory.
 [14] Projekt srovnávání VSZ je dobrovolný projekt VSZ
 spolufinancovaný z programu PROGRESS, více informací naleznete na: http://www.pes-benchmarking.eu/english/about.asp?IdPageLv=1
 [15] Neformální zasedání ministrů zasedajících v Radě EPSCO,
 Dublin, 7.–8. února 2013.
 [16] Úř. věst. C , , s. .
 [17] Úř. věst. C , , s. .
 [18] Nr: EUCO 13/10 ze dne 17.6.2010.
 [19] Sdělení Komise Evropa 2020, Strategie pro inteligentní a
 udržitelný růst podporující začlenění, KOM(2010) 2020 ze
 dne 3. března 2010.
 [20] Neformální zasedání ministrů zasedajících v Radě EPSCO,
 Dublin, 7.–8. února 2013.
 [21] Doporučení Rady o zřízení záruky pro mladé lidi (7123/13).
 [22] Příspěvek veřejných služeb zaměstnanosti k EU 2020,
 hodnotící dokument Strategie VSZ 2020, 2012.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 11.8.2021
 COM(2021) 474 final
 2021/0268(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody (Erasmus+)
 (Text s významem pro EHP)
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru EHP v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí Smíšeného výboru o změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Dohoda o EHP
 Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) zaručuje občanům a hospodářským subjektům v EHP stejná práva a povinnosti na vnitřním trhu. Stanoví začlenění právních předpisů EU, které se vztahují na čtyři svobody ve všech 30 státech EHP tvořených členskými státy EU, Norskem, Islandem a Lichtenštejnskem. Dohoda o EHP se kromě toho vztahuje na spolupráci v dalších důležitých oblastech, jako je výzkum a vývoj, vzdělávání, sociální politika, životní prostředí, ochrana spotřebitele, cestovní ruch a kultura, které jsou společně označovány jako „vedlejší a horizontální“ politiky. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994. Evropská unie je spolu se svými členskými státy smluvní stranou dohody.
 2.2.Smíšený výbor EHP
 Za správu Dohody o EHP odpovídá Smíšený výbor EHP. Jedná se o fórum pro výměnu názorů v souvislosti s fungováním Dohody o EHP. Jeho rozhodnutí jsou přijímána na základě konsensu. V souladu s Lisabonskou smlouvou odpovídá za koordinaci záležitostí EHP na straně EU Evropská služba pro vnější činnost.
 2.3.Zamýšlený akt Smíšeného výboru EHP
 Očekává se, že Smíšený výbor EHP přijme rozhodnutí Smíšeného výboru EHP (dále jen „zamýšlený akt“), pokud jde o změnu protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody.
 Účelem zamýšleného aktu je rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala účast států ESVO EHP na programu Erasmus+. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, pro mládež a pro sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013
 1
 , by proto mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 V souladu s rozpočtovou politikou EU je jakákoliv účast na opatřeních EU možná, pouze pokud je uhrazen odpovídající finanční příspěvek. Tato platba však může být provedena až poté, co bude tento návrh rozhodnutí Rady přijat a následná výzva EU k poskytnutí příspěvků, kterou stanoví Evropská komise, bude předložena státům ESVO EHP.
 Aby bylo možné překlenout období od 1. ledna 2021 do přijetí příslušné platby, má návrh rozhodnutí Smíšeného výboru zpětnou působnost od 1. ledna 2021. Zpětná působnost se nedotýká práv a povinností dotčených osob a je v souladu se zásadou legitimního očekávání.
 Zamýšlený akt se pro smluvní strany stane závazným v souladu s články 103 a 104 Dohody o EHP.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Komise předkládá návrh rozhodnutí Smíšeného výboru EHP Radě, aby jej Rada přijala jako postoj Unie. Komise doufá, že bude moci tento postoj předložit


text:
Smíšenému výboru EHP co nejdříve.
 Obsah a povaha návrhu připojeného rozhodnutí Smíšeného výboru EHP překračují rámec úprav, které lze považovat za úpravy pouze technické povahy ve smyslu čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2894/94. Postoj Unie proto zaujme Rada.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, jimiž se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, jimiž se dotyčný orgán řídí. Tento pojem zahrnuje rovněž nástroje, jež podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 2
 .
 4.1.2.Použití na stávající případ
 Smíšený výbor EHP je orgán zřízený dohodou, konkrétně Dohodou o EHP. Akt, který má Smíšený výbor EHP přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazným podle mezinárodního práva v souladu s články 103 a 104 Dohody o EHP.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody. Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 Pokud jde o zamýšlený akt, který sleduje současně několik cílů nebo který má několik složek, jež jsou nerozlučně spojeny, aniž je jedna vůči druhé vedlejší, musí hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU zahrnovat výjimečně různé odpovídající právní základy.
 4.2.2.Použití na stávající případ
 Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí odpovídá hmotněprávnímu základu právního aktu, který začleňuje do Dohody o EHP.
 Program Erasmus+ je založen na hlavě Smlouvy o fungování EU nazvané „Všeobecné a odborné vzdělávání, mládež a sport“ (články 165 a 166).
 Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí proto tvoří následující ustanovení: články 165 a 166 Smlouvy o fungování EU.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měly být články 165 a 166 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.
 5.Rozpočtové důsledky
 Státy ESVO EHP finančně přispívají do rozpočtu Unie. Přesná částka bude stanovena v souladu s ustanoveními Dohody o EHP, jakmile bude přijat tento návrh rozhodnutí Rady.
 6.Zveřejnění zamýšleného


text:
aktu
 Jelikož akt Smíšeného výboru EHP mění protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2021/0268 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
 (Erasmus+)
 (Text s významem pro EHP)
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 165 a 166 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru
 3
 , a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o Evropském hospodářském prostoru
 4
 (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.
 (2)Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně protokolu 31 k Dohodě o EHP, který obsahuje ustanovení o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody.
 (3)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817
 5
 by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (4)Protokol 31 (o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody) k Dohodě o EHP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn.
 (5)Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP uvedeného v příloze tohoto rozhodnutí,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně protokolu 31 (o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody) k Dohodě o EHP, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 189, 28.5.2021, s. 1.
 (2)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (3)
 Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.
 (4)
 Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.
 (5)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, pro mládež a pro sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013 (Úř. věst. L 189, 28.5.2021, s. 1).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 11.8.2021
 COM(2021) 474 final
 PŘÍLOHA
 návrhu ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody(Erasmus+)
 PŘÍLOHA
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. [...]
 ze dne [...],
 kterým se mění protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních


text:
stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program „Erasmus+“: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, pro mládež a pro sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013
 1
 .
 (2)Je vhodné, aby se státy ESVO začaly podílet na činnostech vyplývajících z nařízení (EU) 2021/817 ode dne 1. ledna 2021 bez ohledu na to, kdy bude přijato toto rozhodnutí a zda bude po 10. červenci 2021 oznámeno splnění případných ústavních požadavků nezbytných pro přijetí tohoto rozhodnutí.
 (3)Subjekty usazené ve státech ESVO by měly být oprávněny účastnit se činností, které začínají před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost. Náklady vzniklé při činnostech, jejichž provádění začíná po 1. lednu 2021, mohou být považovány za způsobilé za stejných podmínek, jaké platí pro náklady vzniklé subjektům usazeným v členských státech EU za předpokladu, že toto rozhodnutí vstoupí v platnost před skončením příslušné akce.
 (4)Podmínky účasti států ESVO a jejich orgánů, podniků, organizací a státních příslušníků na programech Evropské unie jsou stanoveny v Dohodě o EHP, a zejména v článku 81 uvedené dohody.
 (5)Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2021,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Článek 4 protokolu 31 k Dohodě o EHP se mění takto:
 1.Za odstavec 2p se vkládá nový odstavec, který zní:
 „2q.S účinkem ode dne 1. ledna 2021 se státy ESVO účastní tohoto evropského programu:
 –32021 R 0817: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, pro mládež a pro sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013 (Úř. věst. L 189, 28.5.2021, s. 1).
 Náklady vzniklé při činnostech, jejichž provádění začíná po 1. lednu 2021, mohou být považovány za způsobilé ode dne zahájení akce podle grantové dohody nebo podle rozhodnutí o udělení grаntu, za podmínek v nich stanovených, pokud rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. XX/2021 ze dne xx 2021 [toto rozhodnutí] vstoupí v platnost před skončením akce“.
 2.Znění odstavce 3 se nahrazuje tímto:
 „Státy ESVO na programy a akce uvedené v odstavcích 1, 2, 2a, 2b, 2c, 2d, 2e, 2f, 2g, 2h, 2i, 2j, 2k, 2l, 2m, 2n, 2o, 2p a 2q finančně přispívají podle čl. 82 odst. 1 písm. a) dohody.“
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP
 2*.
 Použije se ode dne 1. ledna 2021.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne [...].
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda/předsedkyně
 [...]
 tajemníci
 Smíšeného výboru EHP
 [...]
 (1)
 Úř. věst. L 189, 28.5.2021, s. 1.
 (2)
 *
 [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 14.10.2015
 COM(2015) 501 final
 2015/0240(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se stanoví postoj, jenž má být zaujat jménem Evropské unie v Radě pro obchod službami Světové obchodní organizace s cílem usilovat o schválení preferenčního zacházení nad rámec přístupu na trh, které má být jednostranně nabídnuto Evropskou unií pro služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých zemí na základě výjimky v oblasti služeb pro nejméně rozvinuté země
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Odůvodnění a cíle návrhu
 Navrhované rozhodnutí Rady bylo vypracováno v souvislosti s výjimkou WTO v oblasti služeb pro nejméně rozvinuté země. Výjimka v oblasti služeb
 1
 umožňuje členům WTO udělit nejméně rozvinutým zemím jednostranné preference pro služby, přičemž je požadováno, aby Rada pro obchod službami (Council for Trade in Services, dále též „rada CTS“) přijala oznámené preference udělené s ohledem na opatření jiná než opatření uvedená v článku XVI dohody GATS (Přístup na trh).
 Dne 23. července 2015 přijala Komise návrh rozhodnutí Rady
 2
 , kterým se stanoví postoj, jenž má být zaujat jménem Evropské unie v Radě pro obchod službami Světové obchodní organizace k přijetí preferencí oznámených členy WTO, pokud jde o služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých zemí, jiných než opatření, jež jsou uvedena v článku XVI dohody GATS (Přístup na trh).
 Navrhované rozhodnutí Rady stanoví postoj Evropské unie v radě CTS s cílem usilovat o schválení preferenčního zacházení, jež jde nad rámec přístupu na trh, které má Evropská unie v úmyslu jednostranně udělit pro služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých zemí.
 Zacházení, jež má být uděleno nejméně rozvinutým zemím, bylo vypracováno na základě přístupu, o němž byli členové WTO informováni na zasedání rady CTS na vysoké úrovni dne 5. února 2015, a na základě prohlášení o záměru podat oznámení, které bylo WTO předáno dne 30. července 2015.
 Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky a dalšími politikami Unie
 Na 9. Konferenci ministrů WTO, která proběhla ve dnech 3.–6. prosince 2013 na Bali, se Evropská unie připojila ke konsensu ohledně přijetí rozhodnutí o operacionalizaci výjimky v oblasti služeb pro nejméně rozvinuté země
 3
 . EU je odhodlána přispět k úspěchu nastávající 10. Konference ministrů WTO v Nairobi v prosinci 2015, k rozhodnému posunu v jednáních v rámci rozvojového kola z Dohá a k provádění závěrů konference z Bali, včetně prvků týkajících se nejméně rozvinutých zemí. Navrhované rozhodnutí Rady je součástí tohoto procesu provádění závěrů z Bali.
 Podpora hospodářského pokroku nejméně rozvinutých zemí prostřednictvím preferencí, jež mají být uděleny v rámci výjimky, přispěje ke splnění cílů Smlouvy, jež stanoví, že EU přispívá k harmonickému rozvoji světového obchodu a vymezuje a provádí společné politiky s cílem podporovat udržitelný rozvoj v rozvojových zemích
 4
 . Toto navrhované oznámení rovněž usnadní uzavření vyjednávání části rozvojového programu z Dohá o službách.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 Právní základ
 Právní základ navrhovaného rozhodnutí Rady tvoří články 91, 100 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU uvádí, že


text:
má-li orgán zřízený mezinárodní dohodou přijmout akt s právními účinky, Rada na návrh Komise nebo vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku přijme rozhodnutí stanovující postoj, který má být zaujat jménem Unie s ohledem na přijetí tohoto aktu tímto orgánem. Přestože oznámení preferencí, jež má Unie v úmyslu udělit nejméně rozvinutým zemím, nemá právní účinky, zahrnovalo by závazky, které jdou nad rámec přístupu na trh a které vyžadují schválení v radě CTS, což odůvodňuje přijetí rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9. Plánované preference souvisí s povinnostmi podle Všeobecné dohody o obchodu službami a mohou se týkat všech oblastí služeb, včetně dopravních služeb. Na navrhované rozhodnutí se tudíž vztahují články 91, 100 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie.
 3.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Návrh nemá žádné rozpočtové důsledky.
 2015/0240 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se stanoví postoj, jenž má být zaujat jménem Evropské unie v Radě pro obchod službami Světové obchodní organizace s cílem usilovat o schválení preferenčního zacházení nad rámec přístupu na trh, které má být jednostranně nabídnuto Evropskou unií pro služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých zemí na základě výjimky v oblasti služeb pro nejméně rozvinuté země
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 91, 100 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 uvedené smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Článek IX Dohody o zřízení Světové obchodní organizace (WTO) z Marrákeše stanoví postupy pro poskytnutí výjimek týkajících se mnohostranných obchodních dohod uvedených v přílohách 1A, 1B nebo 1C uvedené dohody a v jejich přílohách.
 (2)Byla podána žádost o výjimku, na jejímž základě by členové WTO mohli udělit preferenční zacházení pro služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých zemí, aniž by totéž zacházení uplatňovali na obdobné služby a dodavatele služeb z ostatních členských států WTO, prostřednictvím mimořádné odchylky od povinností podle čl. II odst. 1 Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS). Rada přijala postoj Unie podporující tuto výjimku rozhodnutím Rady ze dne 14. prosince 2011 (2012/8/EU).
 (3)Ministerské rozhodnutí WTO ze dne 17. prosince 2011, kterým se členům WTO povoluje udělit toto preferenční zacházení pro služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých členských zemí na období 15 let, stanoví v bodech 1 a 2, že: i) členové udělující preferenční zacházení v souladu s touto výjimkou předloží Radě pro obchod službami (dále jen „rada CTS“) oznámení a ii) uvedené preferenční zacházení s ohledem na uplatňování opatření jiných než opatření uvedených v článku XVI dohody GATS podléhá schválení rady CTS v souladu s jejími postupy. Požadavek na schválení rady CTS, pokud jde o uvedená opatření, byl opětovně uveden v bodě 1.3 ministerského rozhodnutí WTO ze dne 7. prosince 2013.
 (4)Rozhodnutím ze dne [] 2015 [] byl stanoven postoj Unie přijmout preference nad rámec článku XVI dohody GATS udělené ostatními členy WTO pro služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých členských zemí.
 (5)Kromě přijetí preferencí udělených ostatními členy WTO je v zájmu rozvojových cílů Evropské unie a snazšího


text:
uzavření vyjednávání části rozvojového programu z Dohá o službách, aby Evropská unie usilovala o schválení preferenčního zacházení nad rámec přístupu na trh, jež má v úmyslu udělit pro služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých členských zemí, se zvláštním ohledem na preference udělené pro dočasný pobyt fyzických osob k poskytování služeb s cílem vytvářet pobídky ke splnění závazků týkajících se zpětného přebírání v rámci mezinárodního práva, provádění stávajících dohod o zpětném přebírání a uzavírání dohod nových za podmínky, že nejméně rozvinuté členské země spolupracují s Evropskou unií na řízení migrace,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Unie bude v Radě pro obchod službami WTO usilovat o schválení týkající se preferenčního zacházení, jež má Unie v úmyslu udělit pro služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých zemí, a zejména pokud jde o preference, které jdou nad rámec přístupu na trh, jak je uvedeno v dodatku k tomuto rozhodnutí a v souladu s ministerskými rozhodnutími WTO ze dne 17. prosince 2011 (WT/L/847) a 7. prosince 2013 (WT/L/918).
 Tento postoj vyjádří Evropská komise.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda
 (1)
 Výjimky jsou povolení dočasně se odchýlit od určitých jinak platných závazků v rámci WTO; poskytuje je Generální rada nebo Konference ministrů WTO.
 (2)
 COM(2015) 356.
 (3)
 WT/L/918.
 (4)
 Článek 205 a 206 SFEU a článek 21 SEU.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 12.9.2016
 COM(2016) 574 final
 2016/0271(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o schválení podpisu, jménem Unie, dohody o spolupráci mezi Evropskou unií a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) týkající se vývoje družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •
 Odůvodnění a cíle návrhu
 Tento návrh rozhodnutí Rady má za cíl dát v souladu s čl. 218 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zmocnění k podpisu jménem Unie dohody o spolupráci mezi Evropskou unií na jedné straně a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA)
 1
 na straně druhé, týkající se vývoje družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví. Je v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013, které představuje základní akt pro evropské programy družicové navigace a ve kterém se v článku 29 stanoví, že Unie může v rámci programů Galileo a EGNOS sjednat dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi.
 Evropská unie a Afrika spolupracují v oblasti družicové navigace od přijetí Akčního plánu na období 2011–2013 pro provádění strategického partnerství mezi Afrikou a EU na třetím summitu Afrika-EU v Tripolisu, který se konal v listopadu 2010. Potřeba spolupráce v této oblasti byla potvrzena v plánu na období 2014–2017 přijatém na summitu Afrika-EU v dubnu 2014.
 Studie odhalily velké sociálně ekonomické výhody pro africký kontinent. Spolupráce bude prospěšná také pro evropský kosmický průmysl, který bude těžit z trhu rozšířeného o Afriku pro rozvoj své technologie, zavedení nové infrastruktury a využívání služeb souvisejících s družicovou navigací.
 2
 Dne 25. září 2014 na základě doporučení Komise (COM(2014) 260) zmocnila Rada pro konkurenceschopnost Komisi, aby jménem Unie sjednala s agenturou ASECNA mezinárodní dohodu, která stanoví podmínky poskytování služeb systému s družicovým rozšířením (SBAS) v Africe na základě evropského programu družicové navigace EGNOS. Jednání začala v březnu 2015. V dubnu 2016 vyústila v návrh dohody, který stanoví rámec spolupráce potřebné k zavedení a provozování samostatného systému SBAS, založeného však na evropském systému EGNOS, v oblasti působnosti agentury ASECNA. V souladu s pověřením daným Radou dohoda zahrnuje technickou složku a zabývá se také otázkami financování a správy.
 •
 Soulad s platnými předpisy vztahujícími se na oblast činnosti a s ostatními politikami Unie
 Evropské programy družicové navigace představují důležitý prvek politiky Evropské unie v oblasti dopravy, především v oblasti letecké dopravy. Přispívají totiž ke zvýšení bezpečnosti a plynulosti služeb letového provozu a současně je zlepšují z hospodářského a environmentálního hlediska. Jsou také předmětem mezinárodní podpory, a to zejména díky uzavření dohod o spolupráci se zeměmi, jako jsou Spojené státy americké, Čína, Jižní Korea a Izrael.
 Vzhledem k výhodám společným pro Evropu a Afriku v oblasti rozvoje služeb družicové navigace na africkém kontinentu je aktivní spolupráce mezi Evropskou unií a Afrikou v této oblasti již několik let předmětem řady politických iniciativ, jež zahrnují:
 Prohlášení referenční skupiny o infrastrukturách strategického partnerství Afrika-EU pro společné zasedání sborů komisařů Evropské komise a Komise Africké unie


text:
(v Addis Abebě ve dnech 25. a 26. února 2016);
 Plán (2014–2017) přijatý na čtvrtém summitu Afrika-EU (v Bruselu ve dnech 2. a 3. dubna 2014);
 Společné prohlášení společností na 5. podnikatelském fóru EU-Afrika (v Bruselu dne 1. dubna 2014);
 Společný postoj přijatý na Ministerské konferenci o dopravě Unie pro Středomoří (v Bruselu dne 14. listopadu 2013);
 Společné sdělení Evropské radě, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 8. března 2011 „Partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím“, KOM(2011) 200 v konečném znění;
 Sdělení Komise „Akční plán pro aplikace globálního družicového navigačního systému (GNSS)“, KOM(2010) 308 v konečném znění, ze dne 14. června 2010;
 Závěry setkání na vysoké úrovni na téma: „prostor pro africké občany“, pořádaného belgickým předsednictvím EU dne 16. září 2010;
 Usnesení 7. Rady pro vesmír: „Globální výzvy: maximální využití evropských vesmírných systémů“ – v Bruselu dne 25. listopadu 2010;
 Akční plán 2011–2013 pro provádění strategického partnerství Afrika-EU přijatý na třetím summitu Afrika-EU (v Tripolisu ve dnech 29. a 30. listopadu 2010);
 Společné prohlášení společností na 4. podnikatelském fóru EU-Afrika (v Tripolisu ve dnech 26. a 28. listopadu 2010);
 Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 24. června 2009 – „Partnerství Evropská unie – Afrika – Propojit Afriku a Evropu: na cestě k posílení spolupráce v oblasti dopravy“, KOM(2009) 301 v konečném znění, ze dne 24. června 2009.
 2.
 PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •
 Právní základ
 Právním základem návrhu je článek 172 Smlouvy o fungování Evropské unie ve spojení s čl. 218 odst. 5.
 •
 Subsidiarita
 Zásada subsidiarity se v tomto případě neuplatňuje, protože evropský družicový navigační systém patří Evropské unii.
 •
 Proporcionalita
 Ustanovení dohody jsou v souladu se sledovaným cílem, tj. umožnit agentuře ASECNA vyvinout vlastní systém s družicovým rozšířením na základě evropského programu družicové navigace EGNOS. Odpovídají také přání Evropské unie vyvážet na africký kontinent knowhow v oblasti družicové navigace.
 •
 Volba nástroje
 Ke zřízení závazného rámce pro spolupráci dochází uzavřením mezinárodní dohody. Článek 29 nařízení (EU) č. 1285/2013 výslovně stanoví možnost sjednat dohody s mezinárodními organizacemi v rámci programů Galileo a EGNOS.
 3.
 VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI
 Komise pravidelně podávala ústní a písemné zprávy o postupu jednání zvláštnímu výboru určenému Radou. Kromě toho byly členské státy Evropské unie informovány o průběhu diskusí a měly možnost se účastnit jednání. A konečně pracovní skupina „Doprava – Intermodální otázky a sítě“ Rady mohla před ukončením jednání předložit předběžné připomínky k návrhu dohody a tyto připomínky byly v konečném návrhu zohledněny.
 Využití služeb družicové navigace založených na EGNOS v Africe bylo předmětem sociálně-ekonomické a technické analýzy. Výsledky této analýzy byly několikrát projednány se zúčastněnými africkými zeměmi a předloženy u příležitostí seminářů, workshopů a mezinárodních fór, jako je Regionální skupina AFI pro plánování a provádění (APIRG) Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO).
 4.
 ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Navrhovaná dohoda nemá žádné důsledky pro rozpočet přidělený evropským programům družicové navigace na základě nařízení (EU) č. 1285/2013.
 Náklady na zavedení a provozování infrastruktury, která patří agentuře ASECNA, stanovené na základě dohody budou financovány


text:
z rozpočtu agentury ASECNA, jejími členskými státy nebo příspěvky, ve formě půjček nebo darů, zemí Evropské unie a mezinárodních finančních institucí (Evropské investiční banky, Africké rozvojové banky atd.).
 5.
 OSTATNÍ PRVKY
 Dohoda stanoví zřízení smíšeného výboru pro řízení této dohody a její řádné uplatňování. Kromě toho lze v případě sporu mezi oběma stranami využít rozhodčího řízení.
 2016/0271 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o schválení podpisu, jménem Unie, dohody o spolupráci mezi Evropskou unií a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) týkající se vývoje družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172, ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Dne 25. září 2014 zmocnila Rada Komisi, aby jménem Unie sjednala mezinárodní dohodu s Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (dále jen „ASECNA“), která stanoví podmínky poskytování služeb systému s družicovým rozšířením (SBAS) v Africe na základě evropského programu družicové navigace EGNOS.
 (2)
 Na základě těchto jednání byla mezi Evropskou unií a agenturou ASECNA parafována dne 12. května 2016 dohoda týkající se vývoje družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví.
 (3)
 Dohoda by měla být podepsána,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Podpis, jménem Unie, dohody o spolupráci mezi Evropskou unií na jedné straně a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) na straně druhé, týkající se vývoje družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví se schvaluje.
 Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Generální sekretariát Rady zřídí nástroj udělující plnou moc k podepsání dohody, s výhradou jejího uzavření, osobě nebo osobám určeným vyjednavačem dohody.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 ASECNA je mezinárodní organizace se sídlem v Dakaru, v Senegalu, jejímž úkolem je zajistit bezpečnost letového provozu 18 členským státům: Benin, Burkina Faso, Kamerun, Středoafrická republika, Čad, Komory, Kongo, Pobřeží slonoviny, Gabon, Guinea-Bissau, Rovníková Guinea, Madagaskar, Mali, Mauritánie, Niger, Senegal, Togo a Francie.
 (2)
 Sociálně-ekonomický přínos pro celý africký kontinent byl ohodnocen na základě analýzy nákladů a přínosů na více než 4,8 miliardy EUR; bez započítání výhod v oblasti hospodářského rozvoje a regionální integrace, které nebylo možno vyčíslit.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 12.9.2016
 COM(2016) 574 final
 PŘÍLOHA
 DOHODA O SPOLUPRÁCI (NÁVRH)mezi Evropskou unií a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) týkající se vývoje družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví
 k
 ROZHODNUTÍ RADY
 o schválení podpisu, jménem Unie, dohody o spolupráci mezi Evropskou unií a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) týkající se vývoje družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví
 EVROPSKÁ UNIE, na jedné straně,
 a
 AGENTURA


text:
PRO BEZPEČNOST LETOVÉHO PROVOZU V AFRICE A NA MADAGASKARU, dále jen „ASECNA“, na straně druhé,
 dále jen „smluvní strany“,
 VZHLEDEM k rostoucímu vývoji aplikací globálních systémů družicové navigace v Evropské unii, v Africe a v jiných částech světa, zejména v oblasti civilního letectví,
 VZHLEDEM k tomu, že agentura ASECNA je především odpovědná za poskytování letových navigačních služeb ve vzdušných prostorech, které jsou jí svěřeny, dále pak za organizaci těchto prostorů, zveřejňování leteckých informací, předpověď a předávání informací v oblasti meteorologických leteckých služeb,
 UZNÁVAJÍCE důležitost programů družicové navigace Evropské unie, Galileo a EGNOS, speciálně navržených pro civilní účely, výhody spojené s jejich zavedením a zájem, který agentura ASECNA věnuje službám družicové navigace,
 UZNÁVAJÍCE, že systém EGNOS, regionální infrastruktura zaměřená na Evropu, která sleduje a opravuje otevřené signály vysílané globálními systémy družicové navigace a nabízí zejména vyšší přesnost a funkci zprávy o integritě, poskytuje služby, jež jsou uzpůsobeny hlavně potřebám civilního letectví,
 VZHLEDEM k tomu, že by služby založené na technologii systému EGNOS mohly být technicky rozšířeny na celý africký kontinent, jednak pokud by existovaly synergie mezi pozemními infrastrukturami, za které by smluvní strany odpovídaly, a jednak pokud se umístí transpondéry systému EGNOS na družicích na geostacionární dráze nad Afrikou,
 VZHLEDEM k usnesení Rady Evropské unie pro vesmír s názvem „Globální výzvy: maximální využití evropských vesmírných systémů“ přijatému dne 25. listopadu 2010, které vyzývá Evropskou komisi ke spolupráci s Komisí Africké unie za účelem posílení dostupných prostředků a určení podmínek, za kterých by mohla být infrastruktura podobná infrastruktuře programu EGNOS vybudována v Africe,
 VZHLEDEM ke sdělení Evropské komise ze dne 26. dubna 2007 ohledně evropské politiky pro oblast vesmíru, které přikládá zvláštní význam spolupráci mezi Evropou a Afrikou v oblasti vesmíru, a sdělení Komise ze dne 4. dubna 2011 s názvem „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“, které zdůrazňuje ochotu Evropské unie dát k dispozici své znalosti a svou infrastrukturu ve prospěch Afriky a posílit spolupráci s tímto kontinentem,
 VZHLEDEM k usnesení Výboru ministrů agentury ASECNA č. 2005 CM 44-11 ze dne 7. července 2005 ohledně realizace systémů družicové navigace (GNSS) v agentuře ASECNA, jež žádá zejména podporu evropských orgánů, aby bylo možné využívat zavedení systémů EGNOS i GALILEO pro provozní potřeby agentury,
 VZHLEDEM k usnesení Správní rady agentury ASECNA č. 2011 CA 120-18 ze dne 7. července 2011 ohledně účinného zapojení agentury při zavádění systémů EGNOS/GALILEO v oblasti Afriky a Indického oceánu, jež umožňuje zejména generálnímu řediteli, aby za tímto účelem i nadále podnikal kroky u příslušných evropských orgánů,
 VZHLEDEM k tomu, že v rámci provádění tohoto usnesení agentura ASECNA vyvinula program SBAS-ASECNA k tomu, aby ve své oblasti působnosti poskytovala služby SBAS, založené na technologii systému EGNOS.
 VZHLEDEM k tomu, že dlouhodobá spolupráce mezi Evropskou unií a agenturou ASECNA v oblasti družicové navigace spadá do obecného rámce Strategického partnerství mezi Evropskou unií a Afrikou, neboť plán přijatý na čtvrtém summitu EU-Afrika, který se konal v Bruselu ve dnech 2. a 3. dubna 2014, za účelem definování spolupráce mezi oběma kontinenty na období 2014–2017, stanoví přidělení trvalých a


text:
dostatečných lidských a finančních zdrojů k zavádění infrastruktury družicové navigace založené na EGNOS a zavedení systémů řízení a financování a v oblasti investičních a provozních výdajů EGNOS v Africe pro dotčené země,
 VZHLEDEM k tomu, že na základě tohoto Strategického partnerství mezi Afrikou a Evropskou unií již agentura ASECNA a Evropská unie spolupracují v rámci programu podpory pro odvětví letecké dopravy a družicových služeb v Africe, který je financován 10. Evropským rozvojovým fondem, a v rámci panafrického programu podpory EGNOS v Africe, který je financován nástrojem pro rozvojovou spolupráci, zejména prostřednictvím zřízení společného úřadu pro správu programu (JPO) EGNOS-Afrika.
 VZHLEDEM ke společnému zájmu na dlouhodobé spolupráci mezi Evropskou unií a agenturou ASECNA v oblasti vývoje družicové navigace ve prospěch civilního letectví a PŘEJÍCE SI formálně navázat takovou spolupráci,
 VZHLEDEM k nutnosti zajistit vysokou úroveň ochrany služeb družicové navigace na územích pokrytých smluvními stranami,
 VZHLEDEM k tomu, že Evropská unie zřídila své vlastní agentury, aby jí pomáhaly v určitých konkrétních oblastech, zejména Agenturu pro evropský GNSS pro evropské programy družicové navigace a Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví v oblasti civilního letectví, a vzhledem k tomu, že se provoz systému EGNOS na období 2014–2021 stal předmětem pověřovací dohody uzavřené mezi Evropskou unií a Agenturou pro evropský GNSS,
 UZNÁVAJÍCE, že nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití (1) stanoví, že Evropská unie je vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku, který byl vytvořen nebo vyvinut v rámci programů Galileo a EGNOS, že Evropská unie může sjednat dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi v rámci těchto programů a že by však náklady na případné rozšíření systému EGNOS mimo Evropu nebyly financovány z rozpočtových zdrojů přidělených na základě tohoto nařízení,
 VZHLEDEM k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 ze dne 22. září 2010, které zřizuje Agenturu pro evropský GNSS (2),
 UZNÁVAJÍCE zájem koordinovat přístupy v oblasti normalizace, certifikace a všech otázek týkajících se systémů a služeb družicové navigace v mezinárodních orgánech pro normalizaci a certifikaci, zejména za účelem podpořit široké a inovativní využívání služeb Galileo, EGNOS a SBAS-ASECNA jako celosvětové normy pro družicovou navigaci a synchronizaci v odvětví civilního letectví,
 SE DOHODLY TAKTO:
 ČÁST I.
 OBECNÁ USTANOVENÍ
 Článek 1
 Cíl
 1. Cílem této dohody je rozvíjet družicovou navigaci a poskytovat přidružené služby v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví tím, že jí bude umožněno využít evropské programy družicové navigace.
 Tato dohoda spadá do rámce podpory služeb založených na těchto evropských programech družicové navigace na africkém kontinentu.
 2. Tato dohoda stanoví formu a podmínky spolupráce mezi smluvními stranami k dosažení cílů uvedených v prvním odstavci.
 Článek 2
 Definice
 Pro účely této dohody se rozumí:
 1.
 „GNSS“ nebo „globálním systémem družicové navigace“ infrastruktura složená z konstelace
 družic
 a ze sítě pozemních středisek a stanic, jež umožňuje díky vysílání rádiových signálů poskytovat na celé zeměkouli velmi přesnou službu měření času a určování zeměpisné polohy uživatelům, kteří mají k dispozici vhodný přijímač;
 2.
 „evropskými systémy družicové navigace“ globální systém družicové


text:
navigace vytvořený na základě programu Galileo a systém EGNOS, které jsou vlastnictvím Evropské unie;
 3.
 „oblastí působnosti agentury ASECNA“ zeměpisná oblast, kde agentura ASECNA poskytuje letové navigační služby, ať už se jedná o vzdušný prostor členských států či nikoliv;
 4.
 „ EGNOS“, zkratkou „European Geostationary Navigation Overlay Service“ (evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací), regionální infrastruktura systému družicové navigace, která sleduje a opravuje otevřené signály vysílané globálními systémy družicové navigace, zejména GPS a Galileo, a umožňuje uživatelům těchto globálních systémů získat lepší výkonnost v oblasti přesnosti a integrity. EGNOS zahrnuje pozemní stanice a několik transpondérů umístěných na geostacionárních družicích. Pozemní stanice tvoří inženýrské středisko, kontrolní střediska, stanice RIMS, stanice NLES, středisko služeb a server EDAS. Regionální pokrytí EGNOS se týká přednostně území členských států Evropské unie, které se zeměpisně nacházejí v Evropě;
 5.
 „SBAS-ASECNA“ systém družicové navigace agentury ASECNA, který sleduje a opravuje otevřené signály vysílané globálními systémy družicové navigace, zejména GPS a Galileo, a umožňuje uživatelům těchto globálních systémů získat lepší výkonnost, zejména v oblasti přesnosti a integrity. SBAS-ASECNA je majetkem agentury ASECNA. Zahrnuje pozemní infrastrukturu a několik transpondérů umístěných na geostacionárních družicích. Pozemní infrastrukturu budou tvořit zejména stanice RIMS, jedno nebo několik kontrolních středisek a stanice NLES. SBAS-ASECNA pokrývá přednostně oblast působnosti agentury ASECNA. Systémem SBAS-ASECNA se rozumí jak původní, tak i následné verze systému včetně verzí s dvojí frekvencí a multikonstelací. Zřízení tohoto systému zahrnuje zejména fáze definování a koncepce, vývoje a zavádění a akreditace a certifikace. Poté následuje fáze využívání;
 6.
 „oblastí pokrytou EGNOS“ nebo „oblastí pokrytou SBAS-ASECNA“: oblast, ve které je možné přijímat signály vysílané uvedeným systémem (např. stopa geostacionárních družic);
 7.
 „oblastí pokrytou službou SBAS-ASECNA“ oblast uvnitř oblasti pokryté SBAS-ASECNA, ve které systém SBAS-ASECNA poskytuje službu v souladu s požadavky určenými agenturou ASECNA, jež byly stanoveny ve spojení se standardy a doporučenými postupy (SARP) organizace ICAO, a kde zajišťuje odpovídající schválené operace;
 8.
 „oblastí pokrytou službou SOL systému EGNOS“ oblast uvnitř oblasti pokryté EGNOS, ve které systém EGNOS poskytuje službu v souladu se standardy a doporučenými postupy (SARP) organizace ICAO a zajišťuje odpovídající schválené operace;
 9.
 „stanicemi RIMS“ stanice, které patří k systémům EGNOS nebo SBAS-ASECNA, a jejichž úkolem je sbírat v reálném čase údaje o zeměpisné poloze na základě signálů vysílaných globálními systémy družicové navigace;
 10.
 „stanicemi NLES“ stanice, které patří k systémům EGNOS nebo SBAS-ASECN a zasílají k transpondérům umístěným na geostacionárních družicích opravené údaje, jež umožňují, aby přijímače signálů GNSS, nacházející se v oblasti pokryté jedním nebo druhým z obou systémů, prováděly opravy uzpůsobené jejich zeměpisné poloze;
 11.
 systémem „Galileo“ autonomní civilní evropský systém družicové navigace a synchronizace časového signálu s celosvětovým pokrytím, pod civilní kontrolou, který je určen pro poskytování služeb GNSS, navržený a vyvinutý Evropskou unií, Evropskou kosmickou agenturou a jejich příslušnými členskými státy. Provozování systému Galileo může být postoupeno soukromému subjektu. Cílem systému Galileo je poskytovat otevřenou službu, obchodní službu, veřejně regulovanou službu a službu pátrání a záchrany, jakož i přispívat k integritě služeb sledování zaměřených na uživatele aplikací pro zajištění bezpečnosti života;
 12.
 „interoperabilitou“ schopnost dvou nebo


text:
více systémů družicové navigace a jimi poskytovaných služeb být používány společně a poskytovat uživateli lepší výkonnost, než kdyby byl používán jen jeden systém;
 13.
 „duševním vlastnictvím“ pojem stanovený v čl. 2 bodě viii) Úmluvy o zřízení Světové organizace duševního vlastnictví, která byla podepsána ve Stockholmu dne 14. července 1967;
 14.
 „utajovanými informacemi“ informace v jakékoli podobě, které vyžadují ochranu před neoprávněným šířením, jež by mohlo v různé míře poškodit základní zájmy, a to i včetně vnitrostátní bezpečnosti, jednotlivých stran nebo jednotlivých členských států. Jejich utajení je dáno označením stupně utajení. Taková informace je určována smluvními stranami v souladu s platnými právními předpisy a musí být chráněna před jakoukoliv ztrátou důvěrného charakteru, integrity a dostupnosti.
 Článek 3
 Zásady spolupráce
 Smluvní strany se dohodly, že se budou při spolupráci, na niž se vztahuje tato dohoda, řídit těmito zásadami:
 1. oboustranný prospěch založený na celkové rovnováze práv a povinností, včetně příspěvků a přístupu ke všem službám;
 2. oboustranné příležitosti pro smluvní strany zapojit se do spolupráce na programech družicové navigace Evropské unie a agentury ASECNA;
 3. včasná výměna veškerých informací užitečných pro provádění této dohody;
 4. odpovídající a účinná ochrana práv duševního vlastnictví.
 Článek 4
 Agentury Evropské unie
 Evropská unie může svěřit Agentuře pro evropský GNSS nebo Evropské agentuře pro bezpečnost letectví plnění všech úkolů vyplývajících z této dohody nebo jejich části. V takovém případě zůstává odpovědná vůči agentuře ASECNA, pokud jde o řádné a úplné plnění závazků vyplývajících z této dohody.
 Článek 5
 Vztahy s třetími osobami
 Evropská unie usnadňuje a podporuje veškeré iniciativy spočívající ve spolupráci a partnerství mezi agenturou ASECNA a dalšími subjekty zapojenými do evropských programů družicové navigace Galileo a EGNOS, zejména s Evropskou kosmickou agenturou, které mohou napomáhat vývoji a poskytování služeb družicové navigace, založených na těchto dvou programech, ze strany agentury ASECNA.
 ČÁST II
 USTANOVENÍ O SPOLUPRÁCI
 Článek 6
 Spolupráce
 1. Spolupráce na základě této dohody se týká především zřízení a využívání systému SBAS-ASECNA založeného na technologii systému EGNOS. Vztahuje se rovněž na využití systému vytvořeného na základě programu Galileo v Africe, na rádiové spektrum, normy, certifikaci a mezinárodní organizace, zabezpečení, výzkum a vývoj, lidské zdroje, komunikaci a vytváření povědomí o tomto systému, výměnu pracovníků a na podporu služeb družicové navigace na africkém kontinentu.
 Smluvní strany mohou tento seznam činností upravit podle článku 33 této dohody.
 2. Touto dohodou není dotčena institucionální autonomie Evropské unie, pokud jde o regulaci v souvislosti s evropskými programy družicové navigace, ani struktura stanovená Evropskou unií pro účely využívání těchto programů. Touto dohodou rovněž nejsou dotčena příslušná regulační opatření, kterými se provádějí závazky nešíření, kontrola vývozu a kontrola nehmotných přenosů technologií. Nejsou jí dotčena ani vnitrostátní bezpečnostní opatření.
 3. Touto dohodou také není dotčena institucionální autonomie agentury ASECNA.
 4. S výhradou svých příslušných předpisů podporují smluvní strany v nejvyšší možné míře činnosti v rámci spolupráce na základě této dohody.
 HLAVA I
 Článek 7
 Zřízení a využívání systému SBAS-ASECNA
 1. Evropská unie napomůže agentuře ASECNA ve zřízení a využívání systému SBAS-ASECNA. Kromě zvláštních ustanovení uvedených v článcích 8 až 16 níže se obecně


text:
zavazuje usnadnit zřízení a využívání systému SBAS-ASECNA zejména tím, že agentuře ASECNA poskytne bezplatně veškeré užitečné informace a bude jí radit v oblasti řízení programu, jakož i v technické a organizační oblasti, a přispěje k vyhodnocování a sledování programu SBAS-ASECNA.
 2. Po propojení systémů EGNOS a SBAS-ASECNA bude každá smluvní strana odpovědná za změny ve svém vlastním systému a ponese související investiční a provozní náklady. Sdělí druhé smluvní straně potřebné informace a bude spolupracovat na změnách systému, který patří druhé smluvní straně. Zavede se postup pro závazky a monitorování v oblasti výkonnosti, který stanoví příslušné povinnosti.
 Článek 8
 Definice a koncepce systému SBAS-ASECNA
 Evropská unie napomůže agentuře ASECNA s definicí a koncepcí systému SBAS-ASECNA, zejména co se týká architektury systému, rozmístění pozemní infrastruktury a koncepce operací. Ve studiích provedených za tímto účelem bude upřesněno propojení mezi systémy SBAS-ASECNA a EGNOS.
 Článek 9
 Vývoj a zavádění stanic RIMS
 Evropská unie napomůže agentuře ASECNA s vývojem a zaváděním stanic RIMS systému SBAS-ASECNA, zejména co se týká zařízení, provozních postupů, kvalifikace obsluhy a schválení rozmístění pozemní infrastruktury, mimo jiné prostřednictvím zavedení a ověření požadavků na zabezpečení.
 V zájmu optimalizace výkonnosti a oblastí služeb systémů EGNOS a SBAS-ASECNA budou smluvní strany koordinovat instalaci svých stanic RIMS, zejména pak těch, které se nacházejí v hraničních oblastech společných oběma systémům, aby tyto stanice byly rozděleny stejnoměrně a mohly fungovat v součinnosti díky výměně údajů vygenerovaných těmito stanicemi RIMS a dodržovat požadavky na bezpečnost a zabezpečení stanovené pravidly, která se vztahují na každou smluvní stranu.
 Článek 10
 Vývoj a zavádění kontrolních středisek
 Evropská unie napomůže agentuře ASECNA s vývojem a zaváděním kontrolních středisek systému SBAS-ASECNA, zejména co se týká zařízení, provozních postupů, kvalifikace obsluhy a schválení rozmístění pozemní infrastruktury, mimo jiné prostřednictvím zavedení a ověření požadavků na zabezpečení.
 Článek 11
 Vývoj a zavádění stanic NLES a transpondérů
 Evropská unie napomůže agentuře ASECNA s vývojem a zaváděním služeb pro šíření údajů založených na transpondérech systému SBAS-ASECNA, instalovaných na geostacionárních družicích a na pozemních stanicích pro přenos souvisejících údajů. Rovněž napomůže agentuře ASECNA s postupy a kroky nezbytnými k získání kódů PRN nutných pro využívání systému SBAS-ASECNA, neboť bez takových kódů by jeho využívání nebylo možné.
 Článek 12
 Akreditace a certifikace systému SBAS-ASECNA
 Evropská unie napomáhá agentuře ASECNA na její žádost:
 – s certifikací systému SBAS-ASECNA,
 – s akreditací zabezpečení systému SBAS-ASECNA, včetně rozmístění pozemní infrastruktury,
 – s certifikací služeb poskytovaných systémem SBAS-ASECNA.
 Evropská unie může rovněž agentuře ASECNA na její žádost napomáhat s vypracováním metodiky a postupů zaměřených na:
 – schválení postupů startu, letu a přistání letadel souvisejících se systémem SBAS-ASECNA, a to před jejich zveřejněním na nosičích Letecké informační příručky,
 – certifikaci zařízení umístěných na palubě letadel a určených k příjmu a zpracování družicových radionavigačních signálů, jakož i na akreditaci provozovatelů letadel a posádek.
 Článek 13
 Provoz systému SBAS-ASECNA
 1. Evropská unie napomůže agentuře ASECNA s provozem systému SBAS-ASECNA.
 Co se týká přípravy spuštění provozu, napomůže agentuře ASECNA zejména:
 – se zavedením schématu správy poskytování služeb,
 – s přizpůsobením provozních postupů a dokumentace odborné přípravy k systému


text:
EGNOS pro systém SBAS-ASECNA,
 – se zavedením integrovaného řídicího systému věnovaného poskytování služeb, jenž bude zahrnovat zejména otázky kvality, bezpečnosti, zabezpečení a životního prostředí,
 – s analýzou a realizací plánu v oblasti subdodavatelských služeb,
 – s odbornou přípravou obsluhy,
 – s ohlášením služeb.
 Evropská unie také napomůže agentuře ASECNA s řešením provozních problémů, se kterými se setká po ohlášení služeb, zejména díky tomu, že jí poskytne postupy a nástroje sloužící k analýze výkonnosti, podporu odborné přípravy a pracovníky přítomné na místě v počátečním období.
 Evropská unie také poskytne podporu agentuře ASECNA při zavádění změn provozovaného systému.
 2. Smluvní strany si poskytují vzájemnou pomoc s cílem podpořit využívání služeb poskytovaných systémy EGNOS a SBAS-ASECNA ze strany uživatelů a napomoci rozvoji příslušných trhů.
 Článek 14
 Oblasti pokryté službou
 Vymezení oblasti pokryté službou SOL systému EGNOS a oblasti pokryté službou SBAS-ASECNA je předmětem vzájemné dohody smluvních stran, aby se zamezilo veškerým provozním obtížím, zejména v souvislosti s interoperabilitou a odpovědností. Smluvní strany se vynasnaží nalézt v tomto ohledu společná řešení.
 V případě, kdy oblast pokrytá službou SOL systému EGNOS pokrývá část oblasti, za niž je odpovědná agentura ASECNA, nebo v případě, kdy oblast pokrytá službou SBAS-ASECNA pokrývá část území členských států Evropské unie, se zavede postup pro závazky a monitorování v oblasti výkonnosti, který stanoví příslušné povinnosti.
 V případě, kdy oblast pokrytá službou SOL systému EGNOS a oblast pokrytá službou SBAS-ASECNA pokrývají území, které leží mimo území členských států Evropské unie a mimo oblast, za niž je odpovědná agentura ASECNA, – nebo se překrývají s jiným systémem, než je EGNOS a SBAS-ASECNA – se smluvní strany vzájemně informují a koordinují své kroky vůči orgánům dotčených území, aby se ujistily, že na otázky vzniklé zejména v oblasti interoperability a odpovědnosti naleznou společná řešení.
 Článek 15
 Veřejné zakázky
 1. Evropská unie napomáhá agentuře ASECNA, pokud ji o to agentura požádá, s přípravou zadávací dokumentace a s analýzou nabídek v rámci zadávání veřejných zakázek týkajících se zřízení a využití systému SBAS-ASECNA.
 2. Aniž je dotčen článek XXIII Dohody o vládních zakázkách, uzavřené v rámci Světové obchodní organizace (článek III revidované dohody), mají veřejné subjekty a podniky členských států Evropské unie právo účastnit se nabídkových řízení týkajících se zřízení a využití systému SBAS-ASECNA, pokud však nenastane střet zájmů.
 3. Koupě týkající se zřízení a využití systémů EGNOS a SBAS-ASECNA mohou být předmětem veřejných zakázek společných pro Evropskou unii a agenturu ASECNA v závislosti na zájmech každé ze smluvních stran, zejména v oblasti pozemních stanic a transpondérů.
 Článek 16
 Práva duševního vlastnictví
 1. Každá smluvní strana zdarma poskytuje druhé smluvní straně všechna práva duševního vlastnictví k dílům nebo vynálezům, jež vlastní a které jsou užitečné ke zřízení a využívání systémů EGNOS a SBAS-ASECNA. Tato dohoda má platnost licence k užívání těchto práv.
 Pokud jedna ze smluvních stran vytvoří nebo ustanoví nová práva duševního vlastnictví založená na právech duševního vlastnictví, která jí byla poskytnuta druhou smluvní stranou, pak tato posledně jmenovaná smluvní strana nabude vlastnictví k novým takto vytvořeným nebo ustanoveným právům duševního vlastnictví a zdarma udělí licenci k


text:
užívání těchto nových práv smluvní straně, která je vytvořila nebo ustanovila. Nicméně smluvní strana, která je vlastníkem těchto nových práv, smí udělit licenci třetí osobě pouze s výslovným souhlasem druhé smluvní strany.
 Podmínky uplatňování licence uvedené v prvním a druhém pododstavci jsou stanoveny v odstavcích 2 a 3.
 2. Uživatelská licence uvedená v odstavci 1 je osobní, nevýhradní a nepřenosná, aniž by tím byla dotčena ustanovení odst. 1 druhého pododstavce. V závislosti na případu zahrnuje právo užívat, dát do užívání, měnit, reprodukovat a vyrábět za jediným účelem zřízení a využívání systémů EGNOS a SBAS-ASECNA.
 Jedna smluvní strana smí poskytnout třetí osobě nebo jakýmkoliv způsobem prodávat práva duševního vlastnictví poskytnutá druhou smluvní stranou na základě odstavce 1 jen s výslovným souhlasem této druhé smluvní strany, s výjimkou případů, kdy k tomuto poskytnutí třetí osobě dojde v rámci veřejných zakázek nebo smluv uzavřených jednou ze smluvních stran za účelem zřízení a využívání systému EGNOS, systému vytvořeného na základě programu Galileo a systému SBAS-ASECNA.
 3. Každá smluvní strana průběžně aktualizuje soupis práv duševního vlastnictví, která poskytuje druhé smluvní straně na základě odstavce 1. Druhé smluvní straně předá kopii tohoto soupisu. U každého poskytnutého práva duševního vlastnictví se v soupisu uvádí zejména:
 – předmět práva, jako je vynález, software, databáze atd.,
 – druh práva, jako je autorské právo, patent atd.,
 – udělené užívací právo, jako je právo na reprodukci, uzpůsobení, výrobu atd.,
 – území, pro které se právo poskytuje,
 – doba poskytnutí.
 4. Každá smluvní strana, která uděluje druhé smluvní straně uživatelskou licenci na základě odstavce 1, může licenci ukončit, pokud zjistí, že dochází k porušování podmínek uplatňování licence vyplývajících z odstavců 2 a 3.
 5. Smluvní strany poskytnou a zajistí odpovídající a účinnou ochranu práv duševního vlastnictví v oblastech a v odvětvích spojených se zřízením a využíváním systémů EGNOS a SBAS-ASECNA v souladu s nejpřísnějšími mezinárodními normami, stanovenými v Dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS) Světové obchodní organizace, včetně účinných prostředků, které umožňují dodržování těchto norem.
 HLAVA II
 Další činnosti
 Článek 17
 Galileo
 1. Smluvní strany spolupracují za účelem podpory a využívání systému vytvořeného na základě programu Galileo na africkém kontinentu, zejména v oblasti vývoje aplikací a používání služeb založených na tomto systému, především v oblasti určování času, navigace, dozoru, pátrání a záchrany, přičemž budou i zdůrazňovat výhody aplikací a služeb založených na tomto systému.
 2. Agentura ASECNA se zdrží všech kroků a iniciativ, které by mohly poškodit zájmy Evropské unie v oblasti práv duševního vlastnictví spojených s programem Galileo.
 Článek18
 Rádiové spektrum
 1. Smluvní strany spolupracují a vzájemně si pomáhají, co se týče rádiového spektra spravovaného Mezinárodní telekomunikační unií (dále jen „ITU“), zejména pak za účelem ochrany frekvenčních pásem spojených se službami družicové navigace a leteckých komunikačních systémů.
 2. Smluvní strany si vyměňují informace a vzájemně si pomáhají v oblasti sdílení a přidělování frekvencí ze strany ITU. Podporují a chrání přidělování vhodných frekvencí pro systémy EGNOS a SBAS-ASECNA, jakož i pro systém vytvořený na základě programu Galileo, aby zajistily dostupnost služeb nabízených těmito systémy v Evropské unii a Africe.