text:
1.Dozorčí rada radí výkonnému řediteli, pokud jde o:
 a) doporučení, která má výkonný ředitel poskytnout dotčenému členskému státu ohledně zahájení a provádění společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích podle čl. 14 odst. 4;
 b) rozhodnutí, která má výkonný ředitel přijmout ve vztahu k členským státům na základě výsledku posouzení zranitelnosti provedeného agenturou podle článku 12;
 c) opatření, která je nutné přijmout za účelem praktického výkonu rozhodnutí Komise, které se týká situace, jež vyžaduje okamžité přijetí opatření na vnějších hranicích včetně poskytnutí technického vybavení a pracovníků nutných k tomu, aby bylo podle čl. 18 odst. 3 dosaženo cílů uvedeného rozhodnutí.
 2.Dozorčí radu tvoří zástupce výkonného ředitele, čtyři další vyšší úředníci agentury, které jmenuje správní rada, a jeden ze zástupců Komise ve správní radě. Dozorčí radě předsedá zástupce výkonného ředitele.
 3.Dozorčí rada podává zprávy správní radě.
 Článek 70
 Poradní fórum
 1.Agentura zřídí poradní fórum, které je výkonnému řediteli a správní radě nápomocno v otázkách základních práv.
 2.Agentura vyzve Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu, Agenturu Evropské unie pro základní práva, vysokého komisaře Organizace spojených národů pro uprchlíky a další příslušné organizace k účasti na poradním fóru. Správní rada přijme na návrh výkonného ředitele rozhodnutí o složení a pracovních metodách poradního fóra, jakož i o způsobu předávání informací tomuto fóru.
 3.S poradním fórem se vedou konzultace o dalším rozvoji a provádění strategie pro oblast základních práv, kodexech chování a společných hlavních osnov.
 4.Poradní fórum vypracuje každoročně zprávu o své činnosti. Tato zpráva se zpřístupní veřejnosti.
 5.Poradní fórum má přístup ke všem informacím týkajícím se dodržování základních práv, a to mimo jiné prostřednictvím návštěv na místě v průběhu společných operací nebo zásahů rychlé reakce na hranicích, pokud s tím hostitelský členský stát vyjádří souhlas.
 Článek 71
 Úředník pro otázky základních práv
 1.Správní rada určí úředníka pro otázky základních práv. Tato osoba musí mít nezbytnou kvalifikaci a zkušenosti v oblasti základních práv.
 2.Úředník pro otázky základních práv je při plnění svých funkcí nezávislý a zodpovídá se přímo správní radě a spolupracuje s poradním fórem. Úředník pro otázky základních práv podává pravidelně zprávy, a přispívá tak k mechanismu sledování základních práv.
 3.Úředník pro otázky základních práv je konzultován v otázkách operačních plánů vypracovaných podle článků 15, 16 a čl. 32 odst. 4 a má přístup ke všem informacím týkajícím se dodržování základních práv v souvislosti se všemi činnostmi agentury.
 Článek 72
 Mechanismus pro podávání a vyřizování stížností
 1.Agentura ve spolupráci s úředníkem pro otázky základních práv přijme nezbytná opatření s cílem zřídit mechanismus pro podávání a vyřizování stížností v souladu s tímto článkem, aby bylo možné při všech činnostech agentury sledovat a zajišťovat dodržování základních práv.
 2.Každý, kdo je přímo dotčen činností pracovníků podílejících se na společné operaci, pilotním projektu, zásahu rychlé reakce na hranicích, návratové operaci nebo návratovém zásahu a kdo se domnívá, že byla v důsledku těchto činností porušena jeho základní práva, nebo jakákoli třetí strana, která vystupuje jménem takové osoby, může podat písemnou stížnost agentuře.
 3.Přípustné jsou pouze odůvodněné stížnosti, které se týkají konkrétních případů porušení základních práv. Z mechanismu pro


text:
podávání a vyřizování stížností jsou vyloučeny stížnosti, které jsou anonymní, zlomyslné, neopodstatněné, zlovolné, hypotetické nebo nepřesné.
 4.Za to, že jsou stížnosti obdržené agenturou vyřizovány v souladu s právem na řádnou správu, odpovídá úředník pro otázky základních práv. Za tímto účelem úředník pro otázky základních práv přezkoumá přijatelnost stížnosti, zaeviduje přijatelné stížnosti, předá všechny zaevidované stížnosti výkonnému řediteli, předá stížnosti týkající se příslušníků pohraniční stráže domovskému členskému státu a zaeviduje navazující opatření agentury nebo uvedeného členského státu.
 5.V případě, že je zaevidována stížnost na zaměstnance agentury, výkonný ředitel zajistí odpovídající navazující kroky, v nezbytném případě včetně kázeňských opatření. Výkonný ředitel podá úředníkovi pro otázky základních práv zprávu o zjištěních a navazujících opatřeních, které agentura v návaznosti na stížnost přijala.
 6.V případě, že je zaevidována stížnost týkající se příslušníka pohraniční stráže hostitelského členského státu nebo příslušníka jednotek včetně dočasně přidělených příslušníků jednotek či dočasně přidělených národních odborníků, zaručí domovský členský stát odpovídající navazující opatření včetně kázeňských opatření, jsou-li nezbytná, nebo jiných opatření v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Příslušný členský stát podá úředníkovi pro otázky základních práv zprávu o zjištěních a o opatřeních přijatých v návaznosti na stížnost.
 7.Úředník pro otázky základních práv podává výkonnému řediteli a správní radě zprávy o zjištěních a opatřeních, které agentura a členské státy přijaly v návaznosti na stížnost.
 8.Je-li stížnost přípustná, jsou stěžovatelé v souladu s právem na řádnou správu informováni o tom, že stížnost byla zaevidována, že bylo zahájeno její posuzování a že odpověď lze očekávat, jakmile bude k dispozici. Pokud stížnost přípustná není, jsou stěžovatelé informováni o důvodech a jsou jim poskytnuty další možnosti, jak záležitost řešit.
 9.Úředník pro otázky základních práv po konzultaci s poradním fórem vyplní standardní formulář stížnosti, v němž bude nutné uvést podrobné a konkrétní informace o údajném porušení základních práv. Úředník pro otázky základních práv předloží uvedený formulář výkonnému řediteli a správní radě.
 Agentura zajistí, že je standardní formulář stížnosti k dispozici ve většině běžných jazyků a že je k dispozici na webových stránkách agentury a v tištěné podobě v průběhu všech činností agentury. Úředník pro otázky základních práv stížnosti zváží i v případě, že nejsou předloženy prostřednictvím standardního formuláře stížnosti.
 10.S veškerými osobními údaji ve stížnosti agentura a úředník pro otázky základních lidských nakládají v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a v souladu s tímto nařízením je zpracovávají, členské státy s nimi zacházejí a zpracovávají je v souladu se směrnicí 95/46/ES a rámcovým rozhodnutím Rady 2008/977/SVV.
 Má se za to, že stěžovatel podáním stížnosti vyjadřuje souhlas s tím, že agentura a úředník pro otázky základních zpráv zpracují jeho osobní údaje ve smyslu čl. 5 písm. d) nařízení (ES) č. 45/2001.
 Aby byly chráněny zájmy stěžovatelů, zachází se stížnostmi důvěrně, nevzdá-li se stěžovatel svého práva na důvěrnost. Má se za to, že stěžovatelé, kteří se vzdají práva na důvěrnost, souhlasí s tím, aby úředník pro otázky základních práv nebo agentura zveřejnili jejich totožnost ve vztahu k předmětu stížnosti.
 Článek 73
 Jazykový režim
 1.Na agenturu se vztahují ustanovení nařízení č. 1
 51
 .
 2.Aniž jsou dotčena rozhodnutí přijatá podle

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
článku 342 Smlouvy o fungování Evropské unie, vypracovávají se souhrnná výroční zpráva o činnosti a pracovní program uvedené v čl. 61 odst. 1 písm. d) a e) ve všech úředních jazycích Unie.
 3.Překladatelské služby potřebné pro činnost agentury zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
 Článek 74
 Transparentnost a poskytování informací
 1.Při vyřizování žádostí o přístup k dokumentům v držení agentury se na ni vztahuje nařízení (ES) č. 1049/2001.
 2.Agentura může z vlastního podnětu poskytovat informace v oblastech svých úkolů. Zveřejňuje souhrnnou výroční zprávu o činnosti uvedenou v čl. 61 odst. 1 písm. d) a zajišťuje, aby veřejnost a každá zúčastněná strana rychle obdržela objektivní, spolehlivé a snadno srozumitelné informace o činnosti agentury.
 3.Správní rada stanoví nezbytná praktická opatření pro uplatňování odstavců 1 a 2.
 4.Každá fyzická či právnická osoba má právo písemně se obrátit na agenturu v kterémkoli z úředních jazyků Unie. Má právo obdržet odpověď ve stejném jazyce.
 5.Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie za podmínek stanovených v článcích 228 a 263 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 Oddíl 5
 Finanční požadavky
 Článek 75
 Rozpočet
 1.Aniž jsou dotčeny jiné druhy příjmů, sestávají příjmy agentury:
 a) ze subvence Unie uvedené v souhrnném rozpočtu Evropské unie (oddíl Komise);
 b) z příspěvku od zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, jenž je stanoven v příslušných ujednáních, které upřesňují finanční příspěvek;
 c) z finančních prostředků Unie ve formě pověřovacích dohod nebo dotací ad hoc v souladu s jejími finančními pravidly uvedenými v článku 78 a ustanoveními příslušných nástrojů na podporu politiky vnějších vztahů Unie;
 d) z poplatků za poskytované služby;
 e) z jakéhokoli dobrovolného příspěvku členských států.
 2.Výdaje agentury zahrnují výdaje na zaměstnance, správu, infrastrukturu a provoz.
 3.Výkonný ředitel vypracuje každý rok návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, včetně plánu pracovních míst, a předá jej správní radě.
 4.Příjmy a výdaje musejí být vyrovnané.
 5.Správní rada na základě návrhu odhadu příjmů a výdajů vypracovaného výkonným ředitelem přijme prozatímní návrh odhadu příjmů a výdajů agentury včetně prozatímního plánu pracovních míst a do 31. ledna je předá Komisi.
 6. Do 31. března zašle správní rada Komisi konečný návrh odhadu příjmů a výdajů agentury včetně návrhu plánu pracovních míst, k němuž přiloží předběžný pracovní program.
 7.Komise předloží odhad společně s předběžným návrhem rozpočtu Evropské unie Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“).
 8.Na základě tohoto odhadu zařadí Komise odhady, jež považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši subvence ze souhrnného rozpočtu do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie, který předkládá rozpočtovému orgánu v souladu s články 313 a 314 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 9.Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na subvenci pro agenturu.
 Rozpočtový orgán přijme plán pracovních míst agentury.
 10.Rozpočet agentury schvaluje správní rada. Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se upraví.
 11.Pro každou změnu rozpočtu, včetně plánu pracovních míst, se použije stejný postup.
 12.Na jakékoli stavební projekty, jež by mohly mít významný


text:
dopad na rozpočet agentury, se vztahují ustanovení nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013
 52
 .
 13.S ohledem na financování zásahů rychlé reakce na hranicích a návratových zásahů rozpočet agentury přijatý správní radou obsahuje finanční operativní rezervu, která činí alespoň 4 % přídělu předpokládaného pro operativní činnosti. Tato rezerva by měla být udržována v průběhu celého roku.
 Článek 76
 Plnění a kontrola rozpočtu
 1.Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.
 2. března následujícího rozpočtového roku (rok N + 1) předá účetní agentury účetnímu Komise a Účetním dvoru prozatímní účty za rozpočtový rok (rok N). Účetní Komise konsoliduje prozatímní účty orgánů a decentralizovaných subjektů podle článku 147 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES, Euratom) č. 966/2012
 53
 .
 3.Agentura předá zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rok N Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru do 31. března roku N + 1.
 4.Účetní Komise předá předběžnou účetní závěrku agentury za rok N, konsolidovanou se závěrkou Komise, Účetnímu dvoru do 31. března roku N + 1.
 5.Po obdržení připomínek Účetního dvora k prozatímním účtům za rok N podle článku 148 nařízení (ES, Euratom) č. 966/2012 vypracuje výkonný ředitel konečnou účetní závěrku agentury na vlastní odpovědnost a předloží ji správní radě k vyjádření.
 6.Správní rada zaujme ke konečné účetní závěrce agentury za rok N stanovisko.
 7.Nejpozději do 1. července roku N + 1 předá výkonný ředitel konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady Komisi, Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě.
 8.Do 15. listopadu roku N + 1 se konečná účetní závěrka za rok N zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
 9.Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho připomínky nejpozději do 30. září roku N + 1. Zároveň zašle tuto odpověď správní radě.
 10.Výkonný ředitel předloží v souladu s čl. 165 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria pro rok N.
 11.Na doporučení Rady přijaté kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament před 15. květnem roku N + 2 výkonnému řediteli agentury absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N.
 Článek 77
 Boj proti podvodům
 1.V zájmu boje proti podvodům, korupci a ostatním protiprávním činnostem se na agenturu bez omezení vztahuje nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a neprodleně přijme vhodné předpisy vztahující se na veškeré zaměstnance, a to za použití šablony stanovené v příloze k uvedené dohodě.
 2.Účetní dvůr má pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů a inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří od agentury obdrželi finanční prostředky Unie.
 3.OLAF může provádět vyšetřování včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013
 54
 a nařízení (EU, Euratom) č. 2185/96
 55
 , aby bylo zjištěno, zda v souvislosti s grantem nebo veřejnou zakázkou financovanou agenturou nedošlo k podvodu, úplatkářství nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
 4.Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a


text:
3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu přijatá agenturou obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Účetní dvůr a OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
 Článek 78
 Finanční předpisy
 Správní rada po konzultaci s Komisí přijme finanční předpisy použitelné na agenturu. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013, pouze pokud je to nezbytné pro zvláštní potřeby činnosti agentury a s předchozím souhlasem Komise.
 KAPITOLA IV
 ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
 Článek 79
 Postup projednávání ve výboru
 1.Komisi je nápomocen výbor zřízený článkem 33a nařízení (ES) č. 562/2006. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
 2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
 3.Má-li být stanovisko výboru získáno písemným postupem, je tento postup ukončen bez výsledku, pokud tak o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá dvoutřetinová většina členů výboru.
 4.Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
 5.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
 Článek 80
 Hodnocení
 1.Do tří let od data vstupu tohoto nařízení v platnost a poté každé tři roky Komise provádí hodnocení, v němž posoudí zejména dopad, účinnost a účelnost činností agentury a jejích pracovních postupů ve vztahu k jejím cílům, mandátu a úkolům. Hodnocení se zejména zabývá případnou potřebou upravit mandát agentury a finančními dopady jakékoli takové úpravy.
 Hodnocení zahrnuje zvláštní analýzu způsobu, jak byla při uplatňování tohoto nařízení dodržována Listina základních práv.
 2.Zprávu o hodnocení společně se svými závěry ohledně této zprávy Komise zašle Evropskému parlamentu, Radě a správní radě. Zpráva o hodnocení a závěry ohledně zprávy se zveřejní.
 3.Při každém druhém hodnocení Komise rovněž posoudí výsledky, jichž agentura dosáhla při plnění svých cílů, mandátu a úkolů.
 Článek 81
 Zrušení
 1.Zrušuje se nařízení Rady (ES) č. 2007/2004, nařízení (ES) č. 863/2007 a rozhodnutí Rady 2005/267/EC
 56
 .
 2.Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu s přílohou.
 Článek 82
 Vstup v platnost a použitelnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Ustanovení čl. 19 odst. 5 a články 28, 29, 30 a 31 se použijí od tří měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
 Ve Štrasburku dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 předseda/předsedkyně
 Legislativní finanční výkaz „Agentury“
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1Název návrhu/podnětu
 1.2Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3Povaha návrhu/podnětu
 1.4Cíle
 1.5Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.6Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7Předpokládaný způsob řízení
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2Systém řízení a kontroly
 2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 3.2Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2Odhadovaný


text:
dopad na prostředky Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž
 3.2.3.Odhadovaný dopad na lidské zdroje Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž
 3.2.4Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5Příspěvky třetích stran
 3.3Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1Název návrhu/podnětu
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o evropské pohraniční a pobřežní stráži a o zrušení nařízení (ES) č. 2007/2004, nařízení (ES) č. 863/2007 a rozhodnutí 2005/267/ES
 1.2Příslušná oblast politiky podle členění ABM/ABB
 57
 Oblast politiky: migrace a vnitřní věci
 Činnost: bezpečnost a ochrana svobod
 1.3Povaha návrhu/podnětu
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
 58
 X Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
 ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4Cíle
 1.4.1Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
 Cílem tohoto návrhu je zřídit evropskou pohraniční a pobřežní stráž, a tím zajistit evropskou integrovanou správu vnějších hranic EU, aby bylo možné účinně řídit migraci a zajistit vysokou úroveň bezpečnosti v Unii a zároveň v ní zachovat volný pohyb osob. Návrh je součástí balíčku opatření, který předložila Komise, aby lépe zajistila ochranu vnějších hranic EU, jak je popsáno v průvodním sdělení Komise s názvem „Evropská pohraniční a pobřežní stráž a účinná správa evropských vnějších hranic“.
 V roce 2015 zaznamenala Evropská unie na svých vnějších hranicích mimořádné tlaky, přičemž v období od ledna do listopadu letošního roku podle odhadů nelegálně překročilo hranici 1,5 milionu osob. Obrovský rozsah smíšených migračních toků, které proudí přes vnější hranice Evropské unie, a následné druhotné pohyby osob prokázaly, že stávající struktury na úrovni Unie i členských států nestačí k tomu, že umožnily vypořádat se výzvami, které jsou s takovýmto rozsáhlým přílivem osob spjaty. V prostoru bez vnitřních hranic ovlivňuje nelegální migrace přes vnější hranice jednoho členského státu všechny ostatní členské státy v schengenském prostoru. Rozsáhlé druhotné pohyby osob přiměly několik členských států k tomu, aby na svých vnitřních hranicích znovu zavedly hraniční kontroly. Tím se výrazně zkomplikovalo fungování schengenského prostoru a ohrozila jeho soudržnost.
 V průběhu současné migrační krize vyšlo jasně najevo, že schengenský prostor bez vnitřních hranic lze udržet pouze v případě, že budou účinně zabezpečeny a chráněny vnější hranice. Kontrola vnějších hranic Unie představuje společný a sdílený zájem a je třeba ji vykonávat v souladu s vysokými a jednotnými normami Unie.
 Znepokojení občanů ještě umocnily zvýšené obavy o bezpečnost po letošních teroristických útocích. Třebaže hranice nemohou nikdy zajistit úplnou bezpečnost, jejich ostraha může výrazně přispět ke zvýšení bezpečnosti a získání zpravodajských informací a ke zmaření budoucích útoků. Význam této jejich funkce dokonce ještě sílí ve světle skutečnosti, že se na teroristických útocích podílejí zahraniční bojovníci. Další posílení bezpečnosti na vnějších hranicích má proto zásadní význam pro obnovení důvěry veřejnosti.
 Jednotný prostor pro pohyb bez vnitřních hranic bude udržitelný pouze v případě, že budou účinně chráněny vnější hranice. Každý řetěz je vždy pouze tak silný, jak silný je jeho nejslabší článek. Proto je potřeba učinit rozhodující krok k integrovanému systému správy vnějších hranic. Ten je možný pouze jako úkol sdílený všemi členskými státy v


text:
souladu se zásadami solidarity a odpovědnosti, na nichž se všechny orgány EU dohodly jako na hlavních zásadách, jimiž je nutné se řídit při řešení migrační krize.
 Evropský program pro migraci určil, že je nutné přejít na sdílenou správu vnějších hranic, a to v souladu s cílem „postupně zavést integrovaný systém řízení vnějších hranic“, který je stanoven v článku 77 SFEU. V zářijovém projevu o stavu Unie předseda Juncker oznámil, že Komise v tomto ohledu do konce roku předloží ambiciózní kroky, a to v podobě plně funkční evropské pohraniční a pobřežní stráže, což bylo následně potvrzeno v pracovním programu Komise na rok 2016.
 Návrh nařízení vymezuje obecné zásady evropské integrované správy hranic; zřizuje evropskou pohraniční a pobřežní stráž a Evropskou agenturu pro pohraniční a pobřežní stráž vybudovanou na základech agentury Frontex. Cílem tohoto návrhu nařízení je zajistit integrovanější správu vnějších hranic EU, a to mimo jiné zřízením Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, která bude mít větší pravomoci v oblastech správy vnějších hranic a navracení, než má v současnosti agentura Frontex. Tento návrh nařízení uděluje Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž dodatečné pravomoci, které jsou nutné k tomu, aby agentura mohla účinně provádět integrovanou správu hranic na úrovni Unie, odstraňovat nedostatky ve správě hranic na vnitrostátní úrovni a reagovat na bezprecedentní migrační toky, jako jsou ty, které se letos objevily na vnějších hranicích Evropské unie.
 Udělení těchto dodatečných pravomocí evropské pohraniční a pobřežní stráži na evropské úrovni má zásadní význam, má-li se zabránit tomu, aby nedostatky ve správě vnějších hranic či nepředvídané migrační toky ohrožovaly řádné fungování schengenského prostoru. S výzvami, které vyplynuly z migrační krize, se nelze odpovídajícím způsobem vypořádat, budou-li členské státy jednat nekoordinovaně. Integrovaná správa hranic je sdílenou odpovědností Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a vnitrostátních orgánů odpovědných za správu hranic včetně pobřežní stráže, jestliže vykonává úkoly spojené s ochranou hranic, a tyto orgány a agentura společně tvoří evropskou pohraniční a pobřežní stráž.
 1.4.2Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 Na základě úkolů agentury vymezených v článku 7 návrhu jsou definovány následující specifické cíle. Členění specifických cílů však zohledňuje rámec AMB/ABB zřízený agenturou Frontex pro účely jejího pracovního programu na rok 2016 a nové úkoly stanovené tímto nařízením a některé nezbytné úpravy
 59
 .
 Specifický cíl č. 1: Podpora při správě vnějších hranic
 –
 koordinovat operativní spolupráci mezi členskými státy v oblasti správy vnějších hranic;
 –
 napomáhat členským státům za okolností vyžadujících zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích koordinací a organizováním společných operací a s přihlédnutím k tomu, že některé případy mohou představovat humanitární nouzi a vyžadovat záchranné operace na moři;
 –
 napomáhat členským státům za okolností vyžadujících zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích, a to zahajováním zásahů rychlé reakce na vnějších hranicích těch členských států, které jsou vystaveny zvláštnímu a nepřiměřenému tlaku, s přihlédnutím k tomu, že některé případy mohou představovat humanitární nouzi a vyžadovat záchranné operace na moři;
 –
 zřizovat a vysílat jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže včetně rezervního týmu pro rychlé nasazení, které budou využívány během společných


text:
operací a zásahů rychlé reakce na hranicích a v rámci podpůrných týmů pro řízení migrace;
 –
 vysílat jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže a technické vybavení s cílem poskytnout pomoc při kontrole, určování totožnosti a snímání otisků prstů v rámci podpůrných týmů pro řízení migrace v oblastech hotspotů;
 –
 vysílat nezbytné vybavení a pracovníky do rezervního týmu pro rychlé nasazení za účelem praktického výkonu opatření, která je třeba přijmout v situacích, jež vyžadují okamžité přijetí opatření na vnějších hranicích;
 Specifický cíl č. 2: Podpora orgánů členských států, které vykonávají funkce pobřežní stráže
 –
 spolupracovat a Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost s cílem podporovat vnitrostátní orgány při provádění funkcí pobřežní stráže, a to a) poskytováním služeb, informací, vybavení a odborné přípravy a b) koordinací víceúčelových operací;
 Specifický cíl č. 3: Podpora pro účinné navracení
 –
 podporovat a posilovat technickou a operativní spolupráci mezi členskými státy a orgány relevantních třetích zemí a zúčastněnými stranami;
 –
 koordinovat a organizovat návratové operace;
 –
 napomáhat členským státům za okolností, které vyžadují zvýšenou technickou a operativní pomoc při plnění povinnosti vracet neoprávněně pobývající státní příslušníky třetích zemí, a to i prostřednictvím koordinace a organizace návratových operací;
 –
 zřídit a vysílat evropské jednotky pro návratové zásahy během návratových zásahů;
 Specifický cíl č. 4: Analýzy rizik a posouzení zranitelnosti
 –
 zřídit středisko pro monitorování a analýzu rizik, které je schopno monitorovat migrační toky a provádět analýzu rizik, která bude zahrnovat všechny aspekty významné pro integrovanou správu hranic;
 – provádět posouzení zranitelnosti včetně posouzení schopnosti členských států čelit hrozbám a tlakům na vnějších hranicích;
 Specifický cíl č. 5: Odborná příprava
 – napomáhat členským státům při odborné přípravě příslušníků vnitrostátní pohraniční stráže a odborníků na navracení včetně vypracování společných standardů odborné přípravy;
 Specifický cíl č. 6: Řízení sdílených zdrojů a výzkum a vývoj
 –
 vytvořit rezervu technického vybavení, která se bude využívat během společných operací, zásahů rychlé reakce na hranicích a v rámci podpůrných týmů pro řízení migrace a při návratových operacích a návratových zásazích;
 –
 zřídit rezervy osob pověřených sledováním nuceného navracení, osob pověřených doprovodem nuceně navracených osob a specialistů na navracení;
 –
 podporovat vývoj technických norem pro vybavení, zejména pro taktické velení, kontrolu a komunikaci, jakož i technický dohled, aby se zaručila interoperabilita na úrovni Unie a vnitrostátní úrovni;
 –
 podílet se na vývoji a řízení výzkumných a inovačních činností, které mají význam z hlediska ochrany vnějších hranic a dohledu nad nimi, včetně využití vyspělé technologie dohledu, např. dálkově řízených letadlových systémů, a na vývoji pilotních projektů týkajících se záležitostí, na které se vztahuje toto nařízení;
 Specifický cíl č. 7: Eurosur a sledování situace
 –
 poskytovat nezbytnou pomoc při rozvoji a provozování Evropského systému ostrahy hranic, případně při vytváření společného prostředí pro sdílení informací, včetně interoperability systémů, a to zejména vývojem, provozováním a koordinováním rámce Eurosuru v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1052/2013;
 –
 v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a rámcovým rozhodnutím 2008/977/SVV vyvíjet a provozovat informační systémy, které umožňují rychlou a spolehlivou výměnu informací o


text:
vznikajících rizicích při správě vnějších hranic, nedovoleném přistěhovalectví a navracení, a to v těsné spolupráci s Komisí, agenturami, subjekty a úřady Unie, jakož i Evropskou migrační sítí zřízenou rozhodnutím Rady 2008/381/ES;
 Specifický cíl č. 8: Vnější vztahy a základní práva
 –
 napomáhat členským státům a třetím zemím v rámci jejich operativní spolupráce v terénu v oblastech správy vnějších hranic a navracení, a to i vysíláním styčných úředníků;
 –
 zaručovat ochranu základních práv při plnění úkolů agentury a členských států podle tohoto nařízení v souladu s příslušnými právními předpisy Unie, zejména Listinou základních práv Evropské unie, včetně zřízení mechanismu pro podávání a vyřizování stížností, jehož prostřednictvím bude možné vyřizovat stížnosti na možná porušení základních práv při výkonu činností Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 Aktivita 18 02: Solidarita – Vnější hranice, vízová politika a volný pohyb osob
 1.4.3Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
 Tento návrh stanoví obecné zásady evropské integrované správy hranic, aby byla účinně řízena migrace a zajištěna vysoká úroveň vnitřní bezpečnosti v Evropské unii a zároveň zachován volný pohyb osob v Evropské unii.
 Integrovaná správa hranic sestává z opatření v třetích zemích, opatření prováděných ve spojení se sousedními třetími zeměmi, opatření týkajících se kontrol na vnější hranici a opatření prováděných uvnitř oblasti volného pohybu včetně navracení státních příslušníků třetích zemí, kteří neoprávněně pobývají v určitém členském státě.
 Tento návrh zřizuje evropskou pohraniční a pobřežní stráž, která je odpovědná za integrovanou správu hranic, a ve srovnání s mandátem agentury Frontex posiluje pravomoci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž ve vztahu ke všem aspektům integrované správy hranic. Evropská pohraniční a pobřežní stráž se skládá z Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a vnitrostátních orgánů, které jsou odpovědné za správu hranic, včetně pobřežní stráže, jestliže vykonává úkoly spojené s ochranou hranic. Úkolem evropské pohraniční a pobřežní stráže je provádět evropskou integrovanou správu hranic v souladu se zásadou sdílené odpovědnosti. Jelikož všechny vnitrostátní pohraniční stráže včetně pobřežní stráže, jestliže tato pobřežní stráž vykonává úkoly spojené s ochranou hranic, provádějí evropskou integrovanou správu hranic, jsou tyto pohraniční a pobřežní stráže nejen vnitrostátní, ale zároveň i pohraniční a pobřežní stráže evropské.
 Vzhledem k těmto změnám pravomocí agentury Frontex, se agentura přejmenuje na Evropskou agenturu pro pohraniční a pobřežní stráž. Klíčovou úlohou Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž je vytvořit operativní a technickou strategii pro provádění integrované správy hranic na úrovni Unie, dohlížet na účinné fungování ochrany hranic na vnějších hranicích členských států, provádět posouzení zranitelnosti a zajistit, aby se vnitrostátní orgány zabývaly nedostatky ve správě vnějších hranic, poskytovat rozsáhlejší operativní a technickou pomoc členským státům prostřednictvím společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích a zajistit praktické provádění opatření v případech, kdy situace vyžaduje okamžité přijetí opatření na vnějších hranicích, jakož i organizovat, koordinovat a provádět návratové operace a návratové zásahy.
 Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž bude muset mít rozsáhlý a účinný přehled, aby dokázala určit, zda je určitý členský stát schopen provádět použitelné právní předpisy


text:
EU a zda ve správě hranic ze strany členského státu existují slabá místa, aby se zabránilo tomu, že nárůsty migračních toků způsobí závažné problémy na vnějších hranicích. Pro tyto účely tento návrh vymezuje následující prvky, které posilují úlohu Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž ve srovnání s úlohou agentury Frontex:
 Zřízení střediska pro monitorování a analýzu rizik, které je schopno monitorovat migrační toky do Evropské unie a uvnitř Unie a provádět analýzu rizik, kterou budou používat členské státy a která bude zahrnovat všechny aspekty, které jsou významné pro integrovanou správu hranic, zejména ochranu hranic, navracení, nezákonný druhotný pohyb státních příslušníků třetích zemí v Evropské unii, prevenci přeshraniční trestné činnosti včetně napomáhání k nedovolenému přistěhovalectví, obchodování s lidmi a terorismus, jakož i situaci v sousedních třetích zemích, a to vše s cílem vyvinout mechanismus včasného varování, který analyzuje migrační toky proudící do EU.
 Styční úředníci agentury budou vysíláni do členských států, aby agentura mohla zajistit řádné a účinné monitorování nikoli pouze analýzou rizik, výměnou informací a pomocí systému Eurosur, ale také na základě přítomnosti v terénu. Úkolem styčného úředníka je podporovat spolupráci agentury a členských států a zejména podporovat shromažďování informací, které agentura potřebuje k provádění posouzení zranitelnosti a monitorování opatření, která členské státy přijímají na vnějších hranicích.
 Kontrolní úloha agentury je zajištěna tím, že agentura musí povinně provádět posouzení zranitelnosti, aby bylo možné posoudit schopnost členských států čelit výzvám na jejich vnějších hranicích, a to rovněž prostřednictvím posouzení vybavení a zdrojů členských států, jakož i jejich pohotovostního plánování. Výkonný ředitel na základě doporučení dozorčí rady vytvořené v rámci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž určí opatření, které mají dotčené členské státy přijmout, a měl by stanovit lhůtu, v níž by měla být tato opatření přijata. Rozhodnutí výkonného ředitele bude pro dotčený členský stát závazné a v případech, kdy nebudou nezbytná opatření přijata ve stanovené lhůtě, bude záležitost předána správní radě k dalšímu rozhodnutí. Jestliže členský stát přesto žádné opatření nepřijme, a ohrozí tak fungování schengenského prostoru, může Komise přijmout prováděcí rozhodnutí o přímém zásahu agentury.
 Nové postupy pro řešení situací, které vyžadují okamžité přijetí opatření, kdy členský stát nepřijme nezbytné nápravné opatření v souladu s posouzením zranitelnosti nebo kdy dojde k nepřiměřenému migračnímu tlaku na vnější hranici, kvůli němuž se ochrana vnějších hranic stane neúčinnou do takové míry, že vznikne riziko, že bude ohroženo fungování schengenského prostoru. Součástí těchto postupů bude prováděcí rozhodnutí Komise, v němž se určí opatření, která má provést Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž a která jsou vymezena v tomto nařízení, a které bude od dotčeného členského státu vyžadovat, aby při provádění uvedených opatření spolupracoval s agenturou. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž pak určí kroky, které je třeba provést za účelem praktického výkonu opatření uvedených v rozhodnutí Komise, a přímo zasáhne v dotčeném členském státě.
 Rozšířené úkoly agentury, které sestávají ze zřízení a vysílání jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže do společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích, vytvoření rezervy technického vybavení, pomoci Komisi při koordinaci činností podpůrných týmů pro


text:
řízení migrace v oblastech hotspotů a v posílené úloze při navracení, analýze rizik, odborné přípravě a výzkumu.
 Povinné vytváření rezervy lidských zdrojů zřízením rezervního týmu pro rychlé nasazení, v němž budou stálí příslušníci, jejichž počet se bude každoročně skládat z malého procenta z celkového počtu příslušníků pohraniční stráže v členských státech. Jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže z rezervního týmu pro rychlé nasazení by měly být v případě potřeby okamžitě doplněny dalšími jednotkami evropské pohraniční a pobřežní stráže.
 Využívání vlastní rezervy technického vybavení, buď tím, že je agentura sama pořídí, nebo je vlastní společně s členskými státy, a správa rezervy technického vybavení, které poskytnou členské státy, a to na základě potřeb určených agenturou a na základě požadavku, aby byla rezerva technického vybavení doplněna dopravními prostředky a operativním vybavením pořízeným členskými státy v rámci specifických akcí Fondu pro vnitřní bezpečnost.
 Klíčová úloha v poskytování pomoci Komisi při koordinaci podpůrných týmů pro řízení migrace v oblastech hotspotů, které se vyznačují smíšenými migračními toky a kde Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž společně s Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, Europolem a dalšími relevantními agenturami Unie poskytuje koordinovanou a posílenou technickou a operativní podporu členským státům.
 Posílená úloha agentury při navracení, a to tím, že je v rámci agentury zřízen úřad pro navracení, který by měl členským státům poskytovat všechnu nezbytnou operativní podporu, aby mohly účinně navracet neoprávněně pobývající státní příslušníky třetích zemí. Agentura bude koordinovat a organizovat návratové operace a návratové zásahy z jednoho či více členských států a prosazovat jejich organizaci z vlastního podnětu, aby posílila systém navracení v členských státech, které jsou vystaveny zvláštnímu tlaku. Agentura bude muset mít k dispozici rezervy osob pověřených sledováním nuceného navracení, osob pověřených doprovodem nuceně navracených osob a specialistů na navracení, které poskytnou členské státy a z nichž budou tvořeny evropské jednotky pro návratové zásahy, jež budou vysílány do členských států.
 Účast agentury na řízení výzkumných a inovačních činností, které mají význam z hlediska ochrany vnějších hranic, včetně využití vyspělé technologie dohledu, např. dálkově řízených letadlových systémů, a na vývoji pilotních projektů týkajících se záležitostí, na které se vztahuje toto nařízení.
 Evropská spolupráce v oblasti funkcí pobřežní stráže, a to rozvojem meziodvětvové spolupráce mezi Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost za účelem zlepšení synergií mezi těmito agenturami, aby bylo možné poskytovat účinnější a účelnější víceúčelové služby vnitrostátním orgánům, které plní funkce pobřežní stráže.
 Zesílená spolupráce s třetími zeměmi, a to na základě koordinace operativní spolupráce mezi členskými státy a třetími zeměmi při správě hranic včetně koordinace společných operací a na základě vysílání styčných úředníků do třetích zemí, jakož i prostřednictvím spolupráce s orgány třetích zemí v souvislosti s navracením včetně získávání cestovních dokladů.
 Posílit mandát agentury, pokud jde o zpracování údajů, tím, že bude rovněž povoleno zpracovávat osobní údaje při organizaci a koordinaci společných operací, pilotních projektů, zásahů rychlé reakce na hranicích, návratových operací, návratových zásahů a také v rámci podpůrných týmů pro řízení migrace, jakož i při výměně informací s


text:
členskými státy, Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, Europolem, Eurojustem a dalšími agenturami Unie.
 Zaručení ochrany základních práv zřízením mechanismu pro podávání stížností, jehož prostřednictvím bude možné vyřizovat stížnosti na možná porušení základních práv při provádění činností Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. Mechanismus pro podávání a vyřizování stížností je mechanismus administrativní, jelikož agentura nemůže sama vyšetřovat údajná porušení základních práv příslušníky jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže.
 1.4.4Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
 –
 počet, doba trvání a účinnost společných operací, rychlých zásahů a pilotních projektů koordinovaných agenturou ve vztahu k vnějším hranicím;
 –
 počet nelegálních migrantů zadržených na jednotlivých druzích hranic (vzdušná, námořní, pozemní);
 –
 počet rychlých zásahů financovaných z operativní rezervy agentury;
 –
 účinné provádění kodexu chování pro příslušníky pohraniční stráže;
 –
 počet mimořádných událostí, produktů a stálých služeb poskytovaných Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost agentuře, které zvyšují přehled příslušníků pohraniční stráže a vnitrostátních orgánů, které vykonávají funkce pobřežní stráže, o situaci na moři;
 –
 počet víceúčelových operací na podporu funkcí pobřežní stráže (ve spolupráci s Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost);
 –
 počet návratových operací koordinovaných agenturou;
 –
 počet osob navrácených v rámci operací a zásahů organizovaných a prováděných agenturou;
 –
 účinné provádění kodexu chování při návratových operacích;
 –
 počet a četnost zpráv o analýze rizik vypracovaných agenturou;
 –
 kvalita a účinnost zpráv o analýze rizik přizpůsobené konkrétním potřebám;
 –
 počet posouzení zranitelnosti vypracovaných každý rok agenturou;
 –
 počet modulů odborné přípravy a počet absolventů;
 –
 počet uspořádaných kurzů odborné přípravy;
 –
 počet výměn příslušníků pohraniční stráže typu Erasmus;
 –
 počet odborníků na prostředky evidovaných ve rezervách agentury;
 –
 počet vlastních aktiv pořízených/pronajímaných agenturou;
 –
 účinné řízení zdrojů a personálu a měření účinků prostřednictvím situačního střediska agentury Frontex;
 –
 množství a kvalita údajů, informací a zpravodajských údajů vyměněných v téměř reálném čase prostřednictvím komunikační sítě systému Eurosur, společného předhraničního zpravodajského obrazu a evropského situačního obrazu;
 –
 využití fúze údajů kombinované s technologickými schopnostmi zjišťovat a sledovat přeshraniční pohyby, jakož i meziodvětvová výměna informací s jinými subjekty, a to na základě společného uplatňování nástrojů dohledu na úrovni EU, a informací o životním prostředí (služby Eurosur fusion services);
 –
 spokojenost uživatelů s činnostmi agentury;
 –
 počet styčných úředníků vyslaných do třetích zemí;
 –
 počet styčných úředníků vyslaných do členských států;
 Na celkové řízení agentury mají dopad následující horizontální ukazatele:
 –
 realizace a správné fungování jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže;
 –
 správa a úplnost rezervy technického vybavení;
 –
 identifikace, prioritizace a dopad pracovních ujednání s třetími zeměmi při plném dodržování politiky vnějších vztahů EU;
 –
 pružnost umožňující provádět doporučení správní rady, jiných zainteresovaných subjektů a doporučení plynoucí z nezávislých hodnocení. [...]
 1.5Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Očekává se, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž v krátkodobém horizontu bude pokračovat v provádění v hlavních činností agentury Frontex v souvislosti s řízením vnějších hranic a navracením. Rozpočty agentury Frontex na roky 2015


text:
a 2016 byly v roce 2015 posíleny, aby mohla agentura řešit problematiku migrační krize, zejména byly ztrojnásobeny finanční zdroje pro společné operace Poseidon a Triton, rozšířena podpora, kterou agentura poskytuje členským státům v oblasti navracení, a agentuře byly přiděleny nezbytné zdroje na zavedení hotspotů. Konečná subvence EU na rok 2016 navržená Komisí činí 238 686 000 EUR.
 Je nutné, aby agentura pokračovala v práci na správě vnějších hranic se stejnou intenzitou, a to i pokud jde o její pravidelný a důležitý přínos k pátracím a záchranným misím a práci v oblasti navracení. Nové úkoly navržené nařízením posílí schopnosti agentury podporovat nové členské státy v těchto oblastech zásahu. V této souvislosti je důležité, aby byla v budoucnosti od roku 2017 jako základ pro roční rozpočet Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž zachována úroveň subvence poskytnuté v roce 2016, aby bylo možné:
 –
 pokračovat v zesílených operativních činnostech v rámci společných operací na moři, zejména operací Triton a Poseidon, se zvýšeným počtem prostředků a rozšířenou územní působností těchto operací, a tím umožnit rozšíření možností pátrání a záchrany v rámci mandátu agentury;
 –
 pokračovat v účasti agentury v podpůrných týmech pro řízení migrace, které působí v oblastech hotspotů, kdy orgán EBA a další relevantní agentury budou pracovat v terénu s členskými státy v přední linii a poskytovat těmto členským státům podporu při kontrole, evidenci a snímání otisků prstů a rovněž sehrají obzvláště aktivní úlohu při návratových operacích a rozbíjení sítí pro převaděčství;
 –
 dále posílit úlohu agentury v oblasti navracení tím, že bude členským státům poskytnuta pomoc při návratových operacích a dalších relevantních činnostech v rámci nového mandátu, zejména vytvořením speciálního úřadu pro navracení, který agentuře umožní zesílit její podporu členským státům, aby mohly tyto státy mimo jiné usnadňovat, organizovat a financovat návratové operace;
 –
 dále posílit spolupráci s ostatními agenturami v oblasti vnitřních věcí, zejména agenturami EASO, Europol a EU-Lisa;
 –
 dále posílit důležitou úlohu agentur v boji proti převaděčství obecně, jakož i její přínos k provádění akčního plánu EU proti převaděčství osob.
 Tento návrh však do značné míry rozvíjí schopnost agentury účinně reagovat na stávající či budoucí hrozby na vnějších hranicích tím, že aktivně podporuje činnosti členských států při provádění odpovídajících opatření, zejména v případech, kdy dojde ke zvláštnímu a nepřiměřenému tlaku na vnějších hranicích.
 Ve střednědobém horizontu budou tímto nařízením posíleny struktura, schopnosti a úkoly agentury. Aby agentura mohla odpovídajícím způsobem plnit své nové úkoly, bude nutné k subvenci EU pro agenturu kromě částky stanovené na rok 2016 přidat dodatečnou částku. Dodatečné finanční zdroje agentuře zejména umožní, aby:
 –
 vytvořila operativní rezervu umožňující financovat provádění zásahů rychlé reakce na hranicích a zásahů na podporu navracení. Finanční operativní rezerva by měla činit alespoň 4 % přídělu předpokládaného pro operativní činnosti a udržuje se po celý rok. K subvenci pro agenturu by měla být přidána částka alespoň 10 000 000 EUR, aby se zaručilo, že bude možné zahajovat takovéto zásahy v časovém rámci, který stanoví nařízení;
 –
 pořizovat, udržovat a pronajímat si vlastní vybavení. V tomto ohledu by k subvenci pro


text:
agenturu měla být přidána částka alespoň 10 000 000 EUR, aby se agentuře umožnilo financovat v první řadě nákup malého a středně velkého operativního vybavení (např. přístrojů pro systém Eurodac). Vlastní vybavení agentury by mělo doplňovat rezervu technického vybavení, které poskytnou členské státy, zejména dopravní prostředky a operativní vybavení zakoupené členskými státy v rámci specifických akcí Fondu pro vnitřní bezpečnost;
 –
 provádět nové úkoly týkající se spolupráce agentury s Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost s cílem podporovat „funkce pobřežní stráže“. Podrobnosti této spolupráce budou objasněny ve speciálním pilotním projektu v roce 2016. Je však nutná částka 5 000 000 EUR, aby mohla agentura účinně koordinovat své činnosti s Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost a Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu při společném poskytování služeb, informací, vybavení a odborné přípravy v kontextu funkcí pobřežní stráže a aby bylo možné rozšířit společné operace na námořních hranicích tak, aby se z těchto operací staly víceúčelové operace zahrnující další funkce pobřežní stráže;
 –
 posílit spolupráci agentury s třetími zeměmi a zapojení agentury do operativních činností se sousedními zeměmi, projektů technické pomoci, spolupráce v otázkách navracení včetně získávání technických dokladů. V této souvislosti by k rozpočtu agentury měla být každý rok přidána částka 5 000 000 EUR. Tato částka umožní agentuře aktivně spolupracovat s třetími zeměmi, aniž by tím byla dotčena možnost, aby agentura obdržela finanční prostředky Unie v souladu s ustanoveními relevantních nástrojů, které podporují politiku Unie v oblasti vnějších vztahů;
 –
 zvýšit počet styčných úředníků agentury v třetích zemích. Aby se podpořilo nasazení 10 dalších styčných úředníků, měl by být rozpočet agentury kromě nákladů na zaměstnance navýšen ročně o 1 000 000 EUR, aby byly pokryty náklady na kancelářskou, komunikační, logistickou a technickou podporu. Kromě toho by měl být v roce 2017 vyčleněn další 1 000 000 EUR na náklady související s vybavením;
 –
 na podporu vytvoření mechanismu pro podávání a vyřizování stížností a zefektivnění dalších činností týkajících se základních práv by měla být každý rok do rozpočtu agentury přidána částka 500 000 EUR.
 Kromě finančních zdrojů je zapotřebí 602 zaměstnanců, aby agentura mohla plnit nové úkoly, včetně 329 míst v plánu pracovních míst a 273 externích zaměstnanců. Přesné potřeby týkající se lidských zdrojů jsou definovány v oddíle 3.2.3.
 V krátkodobém a dlouhodobém horizontu budou činnosti agentury přispívat k dosažení cílů Evropského programu pro migraci a Evropského programu pro bezpečnost.
 1.5.2Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Cílem tohoto návrhu je zajistit evropskou integrovanou správu vnějších hranic EU, aby byla účinně řízena migrace a zajištěna vysoká úroveň bezpečnosti v Unii a zároveň zachován volný pohyb osob na jejím území. V prostoru bez vnitřních hranic ovlivňuje nedovolené přistěhovalectví přes vnější hranice jednoho členského státu všechny ostatní členské státy v schengenském prostoru. Prostor bez vnitřních hranic bude udržitelný pouze v případě, že budou účinně zabezpečeny a chráněny vnější hranice.
 Jelikož ochrana vnějších hranic Unie představuje společný a sdílený zájem, který se musí plnit v souladu s vysokými a jednotnými normami Unie, nemůže být cílů tohoto návrhu uspokojivě dosaženo na úrovni členských států


text:
a lze jich lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii.
 1.5.3Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Agentura Frontex byla zřízena v roce 2005 a činnost zahájila v roce 2005. Jak vyžaduje Haagský program, přijala Komise dne 13. února 2008 sdělení o hodnocení a budoucím rozvoji agentury Frontex (KOM(2008) 67 v konečném znění).
 Sdělení obsahovalo doporučení pro krátkodobý až střednědobý horizont a návrhy ohledně budoucího rozvoje agentury v dlouhodobějším horizontu. Z hlediska dlouhodobějšího horizontu byla zdůrazněna zásadní úloha agentury Frontex při rozvoji systému Evropské unie pro integrovanou správu hranic.
 V závěru Komise doporučila řadu způsobů, jak zlepšit fungování agentury v rámci jejího mandátu, a také aby byl ve střednědobém horizontu její mandát přepracován.
 Kromě výše uvedené zprávy Komise o hodnocení a budoucím rozvoji agentury Frontex bylo v roce 2008 provedeno nezávislé hodnocení. Toto hodnocení, zadané správní radou agentury Frontex, jak vyžaduje článek 33 nařízení o agentuře Frontex, poskytlo nové úhly pohledu a skutečnosti týkající se pracovních postupů agentury Frontex. Rovněž obsahovalo řadu doporučení pro správní radu agentury Frontex.
 V této souvislosti byl v roce 2011 změněn mandát agentury, aby mohla agentura reagovat na nové výzvy.
 Navzdory zlepšením, která přinesla změna v roce 2011, je třeba v souladu s jasnými politickými pokyny, které Evropská rada vydala v průběhu roku 2015 a které se týkaly úlohy agentury Frontex při řešení problematiky sílících migračních tlaků, a vnějším hodnocením agentury Frontex v letech 2014/2015 mandát agentury dále přepracovat. Proto se předkládá tento návrh.
 Při přípravě tohoto návrhu Komise vycházela z diskusí o správě hranic a opatřeních nutných k vyřešení migrační krize, které pravidelně probíhají v Evropské radě a v Radě ministrů, jakož i v Evropském parlamentu. O budoucnosti správy hranic a zejména posílení agentury Frontex se nedávno diskutovalo na zasedání Rady ministrů, které se konalo dne 8. října 2015. Po tomto zasedání se dne 15. října 2015 konalo zasedání Evropské rady, na němž Rada ve svých směrech týkajících se budoucnosti správy hranic vyzvala k posílení vnějších hranic Evropské unie mimo jiné tím, že bude zaveden systém integrované správy hranic a posílen mandát agentury Frontex.
 Od okamžiku, kdy se agentura Frontex dne 1. května 2005 ujala svých povinností, byly vedeny soustavné diskuse s příslušnými zaniteresovanými stranami na evropské i vnitrostátní úrovni. Zejména se konaly pravidelné diskuse v souvislosti s podáváním zpráv agentury v Evropském parlamentu a Radě. Agentura průběžně podává zprávy o svých činnostech na zasedání správní rady a také prostřednictvím různých zpráv, které vydává v průběhu roku. Dochází také k pravidelné výměně informací s dalšími agenturami Unie, zejména s Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, Agenturou Evropské unie pro základní práva a Europolem, jakož i s evropským veřejným ochráncem práv. Bylo rovněž uspořádáno několik diskusí s občanskou společností a zástupci akademické obce.
 V roce 2014 Komise zahájila studii proveditelnosti, která se zabývá možností vytvoření evropského systému pohraniční stráže pro kontrolu vnějších hranic Unie (Study on the feasibility of the creation of a European System of Border Guards to control


text:
the external borders of the Union), jejíž výsledky byly zohledněny při přípravě tohoto návrhu.
 Komise rovněž zajistila, aby byly zohledněny názory příslušných zainteresovaných stran, a to tím, že důkladně zvážila výsledky vnějšího hodnocení agentury Frontex. Toto externí hodnocení, které je založeno na článku 33 nařízení (EU) č. 2007/2004, bylo provedeno v období od července 2014 do června 2015 a vztahuje se na období od července 2008 do července 2014. O závěrečné zprávě diskutovala správní rada agentury Frontex dne 10. září 2015 a tato rada vydala doporučení ohledně možných změn nařízení, jímž byla agentura Frontex zřízena. Tento návrh odráží většinu doporučení, která správní rada učinila ve svém rozhodnutí ze dne 28. října 2015.
 Při vývoji mechanismu agentury pro podávání a vyřizování stížností Komise rovněž zohlednila zprávu Evropského parlamentu o zvláštní zprávě evropské veřejné ochránkyně práv v rámci šetření z vlastního podnětu OI/5/2012/BEH-MHZ týkajícího se agentury Frontex.
 V rámci Evropského systému ostrahy hranic (Eurosur) byla navázána spolupráce agentury Frontex s Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost a Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu, je však omezena na ostrahu hranic. Tuto spolupráci lze nyní rozšířit z ostrahy hranic na všechny funkce pobřežní stráže, a to rovněž s ohledem na testování víceúčelových misí při vybraných společných operacích koordinovaných agenturou Frontex (např. Indalo).
 1.5.4Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji
 Tento návrh nařízení reaguje na výzvy Evropského parlamentu a Evropské rady k účinné správě vnějších hranic Evropské unie. Evropská rada na zasedání v říjnu 2015 určila jasné směry, podle nichž je nutné posílit vnější hranice Evropské unie zejména prací na vytvoření systému integrované správy vnějších hranic a posílením mandátu agentury Frontex v kontextu diskusí o rozvoji systému evropské pohraniční a pobřežní stráže a rovněž o vysílání pohraničních jednotek rychlé reakce v případech, kdy schengenská hodnocení či analýza rizik prokážou, že je nutné ve spolupráci s dotčeným členským státem provést rozsáhlé a rychlé kroky. Evropská rada rovněž měla za to, že by měl být rozšířen mandát agentury Frontex v souvislosti s navracením, aby obsahoval také právo organizovat společné návratové operace z vlastního podnětu a aby se posílila úloha této agentury při získávání cestovních dokladů pro navracené osoby.
 V Evropském programu pro migraci Komise navrhla, aby správa vnějších hranic byla sdílenou odpovědností členských států a Evropské unie. Na tomto základě Evropský program pro migraci navrhl změny právního základu agentury Frontex, které mají posílit její úlohu a kapacitu. Dalšími kroky, které má Komise podle návrhu přijmout, je zřízení evropské pohraniční a pobřežní stráže, posílení úlohy Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž při organizaci a koordinaci navracení, zajištění spolupráce mezi agenturami, lepší správa prostředků agentury a členských států a zahájení nového přístupu „založeného na hotspotech“.
 Tímto návrhem nařízení Komise přispívá ke zvýšení účinnosti a spolehlivosti správy hranic, a to tím, že do něj vnáší novou úroveň odpovědnosti a solidarity. V průběhu posledních několika let zavedla Evropská unie politiku, která má členským státům umožnit, aby budovaly a udržovaly spolehlivé vnější hranice. Avšak vzhledem k tomu, že neexistuje strategické provádění integrované správy hranic na úrovni Unie, stále přetrvávají nesrovnalosti v provádění


text:
na úrovni jednotlivých členských států. Proto je nutné zavést normy Unie pro správu hranic, aby byly pokryty všechny aspekty správy vnějších hranic Unie, jak určila Komise v Evropském programu pro migraci.
 Tento návrh vychází ze stávající politiky správy hranic včetně agentury Frontex a dovádí ji na kvalitativně jinou úroveň. Agentura Frontex byla zřízena nařízením Rady (ES) č. 2007/2004, jež bylo následně pozměněno nařízením (ES) č. 862/2007, které zavedlo zásahy rychlé reakce na hranicích, a nařízením (EU) č. 1168/2011, které zdůraznilo odpovědnost agentury Frontex při ochraně základních práv. Tento návrh do značné míry rozvíjí schopnost agentury účinně reagovat na stávající či budoucí hrozby na vnějších hranicích tím, že aktivně posiluje, posuzuje a koordinuje činnosti členských států při provádění odpovídajících opatření na vnějších hranicích.
 Návrh doplňuje stávající právní předpisy tím, že sleduje podobný přístup, jaký byl uplatněn u Evropského systému ostrahy hranic (Eurosur), a dále podporuje ducha spolupráce, výměnu informací a snahy o koordinaci mezi členskými státy a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, jakož i mezi vnitrostátními orgány a agenturami Unie, přičemž zavádí konkrétní a závazné závazky. Rovněž vychází z nařízení (EU) č. 656/2004, kterým se stanoví pravidla pro ostrahu vnějších námořních hranic v kontextu operativní spolupráce koordinované agenturou Frontex. Návrh také rozvíjí a posiluje zásahy rychlé reakce na hranicích.
 Návrh samotný, a zejména zavedení posouzení zranitelnosti, doplňuje schengenský hodnotící mechanismus, jenž byl vytvořen nařízením (EU) č. 1053/2013. Schengenský hodnotící mechanismus má zachovat vzájemnou důvěru mezi členskými státy. Sestává z technického a právního posouzení, která má ověřit, že je správně uplatňováno schengenské acquis a že jsou dodržovány nezbytné podmínky pro odstranění kontrol na vnitřních hranicích. V případech, kdy ze schengenského hodnocení vyplývá, že na vnější hranici existují závažné nedostatky, může Komise doporučit, aby bylo zahájeno vyslání jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže, nebo může agentuře předložit strategické plány, aby k nim agentura vyjádřila své stanovisko. Stávajícím návrhem rovněž nejsou dotčena opatření, která mohou být přijata podle článků 19a a 26 Schengenského hraničního kodexu.
 Posouzení zranitelnosti se soustředí na prevenci, aby se zabránilo vzniku krizové situace. Jde o posouzení operativních schopností členských států na vnějších hranicích, a za tímto účelem se zkoumá technické vybavení, kapacity, zdroje a pohotovostní plány. Uvedené posouzení provádí agentura, dozorčí rada vydává doporučení výkonnému řediteli a ten následně rozhoduje o nezbytných opatřeních. Pokud by členský stát nevyhověl rozhodnutí výkonného ředitele, a ohrozil tím fungování schengenského prostoru, může Komise přijmout prováděcí rozhodnutí, jímž si vyžádá přímý zásah agentury v terénu.
 Tento návrh vychází ze stávajících ustanovení politiky, dále je rozvíjí a spojuje je tak, aby vznikla evropská pohraniční a pobřežní stráž, a tím vytváří integrovaný systém správy vnějších hranic na úrovni Unie, jak stanoví čl. 77 odst. 2 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie.
 Tento návrh je úzce provázán s dalšími politikami Unie a doplňuje je, konkrétně jde o tyto politiky:
 a)
 společný evropský azylový systém, v jehož rámci jsou zřízeny podpůrné týmy pro řízení migrace v oblastech hotspotů, což úzce souvisí s relokací osob, které jednoznačně potřebují mezinárodní ochranu;
 b)
 vnitřní bezpečnost, která stanoví, že Komise


text:
v Evropském programu pro bezpečnost vezme v úvahu, že společné vysoké normy správy hranic jsou považovány za zásadní pro předcházení přeshraniční trestné činnosti a terorismu; tento návrh dále přispívá k dosažení vysoké úrovně vnitřní bezpečnosti tím, že agentuře umožňuje, aby do analýzy rizik zahrnula aspekty přeshraniční trestné činnosti a terorismu, tím, že umožňuje, aby zpracovávala osobní údaje osob podezřelých z účasti na teroristických činech, a že stanoví, že agentura bude spolupracovat s dalšími agenturami Unie a mezinárodními organizacemi při prevenci terorismu. Pokud jde o přístup k vnitrostátním a evropským databázím, návrh nařízení stanoví, že členské státy jsou povinny umožnit příslušníkům jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže k těmto k vnitrostátním a evropským databázím přístup;
 c)
 námořní bezpečnost a ochrana, jakož i námořní dohled, které doplňuje nastolením evropské spolupráce při plnění funkcí pobřežní stráže, a to mezi Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost;
 d)
 politiku vnějších vztahů Unie vzhledem k tomu, že by Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž měla usnadňovat a podporovat operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi, a to rovněž koordinací této operativní spolupráce v oblasti správy vnějších hranic a vysíláním styčných úředníků do třetích zemí, jakož i spoluprací s orgány třetích zemí při navracení, a to i v souvislosti se získáváním cestovních dokladů.
 1.6Doba trvání akce a finanční dopad
 ◻ Časově omezený návrh/podnět
 –◻
 Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
 –◻
 Finanční dopad od RRRR do RRRR
 ☑ Časově neomezený návrh/podnět
 –Provádění s obdobím rozběhu od roku 2017,
 –poté plné fungování.
 1.7Předpokládaný způsob řízení
 ◻ Přímé řízení Komisí prostřednictvím
 –◻
 výkonných agentur
 ◻ Sdílené řízení s členskými státy
 ☑ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
 ◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);
 ◻ EIB a Evropský investiční fond;
 ☑ subjekty uvedené v článcích 208 a 209;
 ◻ veřejnoprávní subjekty;
 ◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
 ◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;
 ◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
 Poznámky
 [...]
 [...]
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte četnost a podmínky.
 Na agenturu se vztahují požadavky ohledně pravidelného monitorování a sledování. Správní rada agentury každý rok schválí souhrnnou zprávu agentury o činnostech agentury za předchozí rok a nejpozději do 1. července ji předloží Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Účetnímu dvoru. Tato zpráva se zveřejňuje. Každé tři roky Komise provádí hodnocení v souladu s hodnotícími kritérii stanovenými v pokynech Komise, aby posoudila zejména dopad, účinnost a účelnost činností agentury a jejích pracovních postupů ve vztahu k jejím cílům, mandátu a úkolům. Hodnocení se bude zejména zabývat případnou potřebou upravit mandát agentury a finančními dopady jakékoli takové úpravy.
 Při každém druhém hodnocení se rovněž posuzují výsledky, jichž agentura dosáhla z hlediska svých cílů,


text:
mandátu a úkolů. Pokud se na základě hodnocení Komise domnívá, že pokračování Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž již není z hlediska jejích cílů, mandátu a úkolů opodstatněné, může navrhnout, aby bylo toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno nebo zrušeno.
 2.2Systém řízení a kontroly
 2.2.1Zjištěná rizika
 Silný migrační tlak na vnějších hranicích Evropské unie vyžaduje, aby byla vytvořena evropská pohraniční stráž složená z orgánů členských států a Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. Je rovněž nutné rozšířit pravomoci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž ve srovnání s mandátem agentury Frontex.
 Je nutné zvýšit počet zaměstnanců agentury a její finanční zdroje, aby odpovídaly rozšířenému mandátu a požadavkům stanoveným v navrhovaném nařízení.
 2.2.2Předpokládané metody kontroly
 Účetní závěrky agentury podléhají schválení Účetním dvorem a postupu udělování absolutoria. Útvar interního auditu Komise bude provádět audity ve spolupráci s interním auditorem agentury.
 2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Za agenturu
 Rozpočet agentury plní výkonný ředitel. Každý rok předkládá Komisi, správní radě a Účetnímu dvoru podrobné vyúčtování všech příjmů a výdajů agentury za předchozí rozpočtový rok. Kromě toho bude útvar interního auditu Komise napomáhat při řízení finančních operací agentury tím, že bude kontrolovat rizika, monitorovat soulad vydáváním nezávislého stanoviska ke kvalitě řízení a systémů kontroly a doporučení s cílem zvýšit účinnost a účelnost operací a zajistit, že jsou zdroje agentury využívány úsporně.
 Agentura přijme své finanční nařízení v souladu s nařízením č. 1271/2013 poté, co získá souhlas Komise a Účetního dvora. Agentura zavede systém interního auditu, který bude podobný systému zavedenému Komisí v rámci její vlastní restrukturalizace.
 Spolupráce s úřadem OLAF
 Zaměstnanci, na něž se vztahuje služební řád Komise, budou spolupracovat s úřadem OLAF při boji proti podvodům.
 Za Účetní dvůr
 Účetní dvůr přezkoumá účty v souladu s článkem 248 Smlouvy a zveřejní výroční zprávu o činnostech agentury.
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 Stávající rozpočtové položky
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh výdajů
 Příspěvek
 Číslo
 [okruh 3]
 RP/NRP
 60
 zemí ESVO
 61
 kandidátských zemí
 62
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 3
 18 03 02 – Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie – FRONTEX
 RP/NRP
 ANO*
 NE
 NE
 NE
 *Agentura Frontex přijímá příspěvek od zemí, které jsou přidružené k Schengenské dohodě (Norsko, Island, Švýcarsko, Lichtenštejnsko)
 Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje
 Není nutné požadovat novou rozpočtovou položku, ale rozpočtová položka 18 03 02 by měla být odpovídajícím způsobem přejmenována.
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh výdajů
 Příspěvek
 Číslo
 [okruh.............................................]
 RP/NRP
 zemí ESVO
 kandidátských zemí
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 [...]
 [XX.YY.YY.YY]
 [...]
 [...]
 ANO/NE
 ANO/NE
 ANO/NE
 ANO/NE
 3.2Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce
 3
 Bezpečnost a občanství
 [Subjekt]: Evropská agentura pro pohraniční


text:
a pobřežní stráž
 Rok
 2017
 63
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 CELKEM
 Hlava 1:
 Závazky
 (1)
 Platby
 (2)
 Hlava 2:
 Závazky
 (1a)
 Platby
 (2a)
 Hlava 3:
 Závazky
 (3a)
 Platby
 (3b)
 Prostředky pro
 Evropskou agenturu pro pohraniční a pobřežní stráž CELKEM
 Závazky
 =1+1a +3a
 281,267
 298,286
 310,289
 322,227
 1 212,069
 Platby
 =2+2a
 +3b
 281,267
 298,286
 310,289
 322,227
 1 212,069
 Okruh víceletého finančního rámce
 5
 „Správní výdaje“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 CELKEM
 GŘ: Migrace a vnitřní věci
 • Lidské zdroje
 0,528
 0,528
 0,528
 0,528
 2,112
 • Ostatní správní výdaje
 0,030
 0,030
 0,030
 0,030
 0,120
 GŘ pro Migraci a vnitřní věci CELKEM
 Prostředky
 0,558
 0,558
 0,558
 0,558
 2,232
 Prostředky v OKRUHU 5 víceletého finančního rámce CELKEM
 (Závazky celkem = platby celkem)
 0,558
 0,558
 0,558
 0,558
 2,232
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 CELKEM
 Prostředky v OKRUZÍCH 1 až 5 víceletého finančního rámce CELKEM
 Závazky
 281,2675
 298,2865
 310,2895
 322,2275
 1 212,071
 Platby
 281,2675
 298,2865
 310,2895
 322,2275
 1 212,071
 3.2.2Odhadovaný dopad na prostředky Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.
 –☑
 Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků
 64
 , jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy
 Rok
 Rok
 Rok
 Rok
 CELKEM
 2017
 2018
 2019
 2020
 
 Průměrné náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Celkový počet
 Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1 „PODPORA SPRÁVY VNĚJŠÍCH HRANIC“
 Počet společných operací na námořních hranicích
 23,304
 5
 115,262
 5
 116,340
 5
 117,075
 5
 117,405
 20
 466,083
 Počet společných operací na pozemních hranicích
 3,656
 5
 17,053
 5
 17,890
 5
 18,777
 5
 19,407
 20
 73,126
 Počet společných operací na vzdušných hranicích
 1,032
 5
 4,472
 5
 4,970
 5
 5,432
 5
 5,762
 20
 20,635
 Operativní rezerva pro rychlé zásahy
 10,000
 1
 10,000
 1
 10,000
 1
 10,000
 1
 10,000
 4
 40,000
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1
 146,787
 149,200
 151,284
 152,574
 599,844
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2
 „Podpora funkcí pobřežní stráže“
 Koordinace s Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost a Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu ve vztahu ke společnému poskytování služeb, informací, vybavení a odborné přípravy v souvislosti s funkcemi pobřežní stráže
 3,126
 1
 1,556
 1
 2,547
 1
 3,608
 1
 4,794
 4
 12,505
 Počet společných operací na námořních hranicích, které byly rozšířeny na víceúčelové operace, aby byly pokryty další funkce pobřežní stráže
 1,055
 5
 4,249
 5
 4,933
 5
 5,698
 5
 6,226
 20
 21,106
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2
 5,805
 7,480
 9,306
 11,020
 33,611
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 3
 „NAVRACENÍ“
 Počet organizovaných/koordinovaných společných operací
 0,414
 195
 75,248
 195
 78,851
 195
 82,152
 195
 86,898
 780
 323,151
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3
 75,248
 78,851
 82,152
 86,898
 323,151
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 4
 „ANALÝZY RIZIK A POSOUZENÍ ZRANITELNOSTI“
 Počet provedený analýz rizik/posouzení zranitelnosti
 0,191
 60
 9,133
 60
 11,081
 60
 12,215
 60
 13,349
 240
 45,777
 Mezisoučet za specifický cíl č. 4
 9,133
 11,081
 12,215
 13,349
 45,777
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 5
 „ODBORNÁ PŘÍPRAVA“
 Počet uspořádaných kurzů odborné přípravy
 0,039


text:
200
 7,555
 200
 7,555
 200
 7,851
 200
 8,373
 800
 31,334
 Mezisoučet za specifický cíl č. 5
 7,555
 7,555
 7,851
 8,373
 31,334
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 6
 „Řízení sdílených zdrojů a výzkum a vývoj“
 Řízení sdílených zdrojů
 6,151
 1
 4,072
 1
 5,910
 1
 7,014
 1
 7,606
 4
 24,604
 Počet pořízeného či pronajatého vlastního vybavení (malá a středně velká aktiva)
 0,112
 100
 10,688
 100
 11,376
 100
 11,376
 100
 11,376
 400
 44,816
 Výzkum a vývoj včetně zvýšených kapacit pro řízení výzkumných projektů
 3,541
 1
 3,062
 1
 3,524
 1
 3,788
 1
 3,788
 4
 14,162
 Mezisoučet za specifický cíl č. 6
 17,823
 20,811
 22,179
 22,771
 83,582
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 7
 „EUROSUR a situační obraz“
 Provoz systému Eurosur
 16,164
 1
 15,137
 1
 15,815
 1
 16,555
 1
 17,147
 4
 64,655
 Provoz situačního střediska agentury 24 hodin denně 7 dní v týdnu
 3,036
 1
 0,858
 1
 2,376
 1
 3,696
 1
 5,214
 4
 12,144
 Zajištění situačního obrazu
 4,655
 1
 4,655
 1
 4,655
 1
 4,655
 1
 4,655
 4
 18,619
 Mezisoučet za specifický cíl č. 7
 20,650
 22,846
 24,906
 27,016
 95,418
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 8 „Vnější vztahy a základní práva“
 Vnější vztahy a vztahy s veřejností
 4,666
 1
 4,437
 1
 4,690
 1
 4,768
 1
 4,768
 4
 18,662
 Posílená spolupráce s třetími zeměmi včetně možných společných operací se sousedními zeměmi, projektů technické pomoci a spolupráce v otázkách navracení
 6,090
 1
 5,370
 1
 5,857
 1
 6,270
 1
 6,862
 4
 24,359
 Počet styčných úředníků ve třetích zemích (náklady na zaměstnance + provozní náklady)
 0,281
 10
 2,835
 10
 2,748
 10
 2,826
 10
 2,826
 40
 11,235
 Počet styčných úředníků v členských státech a zemích přidružených k Schengenu
 0,503
 30
 2,155
 30
 4,310
 30
 4,310
 30
 4,310
 30
 15,085
 Základní práva včetně mechanismu pro podávání a vyřizování stížností
 1,844
 1
 1,423
 1
 1,897
 1
 2,029
 1
 2,029
 4
 7,377
 Mezisoučet za specifický cíl č. 8
 16,220
 19,502
 20,203
 20,795
 76,719
 NÁKLADY CELKEM
 299,220
 317,325
 330,095
 342,795
 1 289,435
 3.2.3Odhadovaný dopad na lidské zdroje Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž
 3.2.3.1Shrnutí
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
 –☑
 Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 Lidské zdroje
 2016
 2017
 2018
 2019
 2020
 COM(2013)519 – základní hodnota
 149
 146
 145
 145
 145
 Změny prostřednictvím rozpočtového procesu 2016 (návrh na změnu 2/2016)
 60
 60
 60
 60
 60
 Dodatečná pracovní místa pro migrační krizi (Triton, Poseidon) v návrhu rozpočtu na rok 2016
 16
 16
 16
 16
 16
 Změněná základní hodnota
 225
 222
 221
 221
 221
 Požadovaná dodatečná pracovní místa
 130
 197
 263
 329
 Pracovní místa podle plánu pracovních míst (počet zaměstnanců)
 225
 352
 418
 484
 550
 – z toho AD
 157
 262
 311
 377
 443
 – z toho AST
 68
 90
 107
 107
 107
 Externí pracovníci (ekvivalent plného pracovního úvazku)
 177
 288
 342
 396
 450
 – z toho smluvní zaměstnanci
 91
 147
 174
 202
 230
 – z toho vyslaní národní odborníci (VNO)
 86
 141
 168
 194
 220
 Zaměstnanců celkem
 402
 640
 760
 880
 1000
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Návrh je v souladu s reformou, kterou má být o 5 % snížen počet zaměstnanců


text:
(2013-2017), a to potupným snižováním počtu zaměstnanců o 1 % plánu pracovních míst do roku 2017 (obdobná míra snížení byla uplatněna v letech 2013-2016).
 V průběhu roku 2015 byl plán pracovních míst agentury na 2016 posílen o dalších 76 pracovních míst, aby se agentura mohla účinněji zabývat migrační krizí. Aby však agentura mohla plnit své nové úkoly stanovené tímto nařízením, bude do roku 2020 potřebovat 329 dodatečných pracovních míst, jakož i 273 externích zaměstnanců. Počet pracovních míst je nutné zvýšit zejména o tato místa:
 •
 117 dočasných pracovních míst (TA) (107 AD, 10 AST) na zajištění provozu úřadu pro navracení a řízení zvýšeného počtu návratových činností prováděných agenturou včetně dostatečného počtu koordinátorů pro návratové operace a nezbytných pracovníků pověřených pronájmem letadel.
 •
 29 dočasných pracovních míst (TA) (27 AD, 2 AST), aby byl zajištěn nezbytný počet koordinátorů pro společné operace, rychlé zásahy a hotspoty na hranicích.
 •
 29 dočasných pracovních míst (TA) (27 AD, 2 AST), aby bylo možné zřídit středisko pro monitorování a analýzu rizik a také posílit schopnost agentury provádět „posouzení zranitelnosti“ a zajišťovat nezbytné navazující kroky.
 •
 6 dočasných pracovních míst (TA) (3 AD, 3 AST) na podporu činností úředníka pro otázky základních práv vzhledem k jeho zvýšené pracovní zátěži v souvislosti s monitorováním návratů a zavedením nového mechanismu pro podávání a vyřizování stížností.
 •
 7 dočasných pracovních míst (TA) (4 AD a 3 AST), aby se agentura mohla aktivně zapojit do řízení výzkumných a inovačních činností relevantních pro ochranu vnějších hranic včetně využívání vyspělé technologie dohledu, např. dálkově řízených letadlových systémů.
 •
 46 dočasných pracovních míst (TA) (41 AD, 5 AST), aby byl zaručen provoz situačního střediska agentury 24 hodin denně a 7 dní v týdnu, a tak zajištěno monitorování migračních toků a podávání zpráv o nich v reálném čase, a to i o víkendech a státních svátcích.
 •
 10 dočasných pracovních míst (TA) (9 AD, 1 AST), aby agentura mohla vysílat styčné úředníky do relevantních třetích zemí a dále posílit spolupráci s nejrelevantnějšími třetími zeměmi.
 •
 30 dočasných pracovních míst (TA) (30 AD), aby agentura mohla vysílat styčné úředníky do členských států.
 •
 33 dočasných pracovních míst (TA) (31 AD, 2 AST), aby agentura mohla plnit nový úkol spojený s její úlohou v souvislosti s „funkcemi pobřežní stráže“, tedy koordinovat víceúčelové mise a poskytovat informační služby a odbornou přípravu.
 •
 10 dočasných pracovních míst (TA) (5 AD, 5 AST), aby agentura mohla účinně řídit stávající rezervy (jednotky evropské pohraniční stráže, technická rezerva) a zřizovat nové rezervy (3 rezervy související s navracením).
 •
 6 dočasných pracovních míst (TA) (3 AD, 3 AST) na podporu pořizování či pronájmu vlastního vybavení agentury, jakož i zaručení údržby vlastního vybavení agentury.
 •
 6 dočasných pracovních míst (TA) (3 AD, 3 AST) na posílení administrativní kapacity pro řízení zvýšeného rozpočtu a plnění nových úkolů v souladu s řádnou finanční správou.
 Navrhuje se, aby byla dodatečná pracovní místa dána k dispozici postupně, aby celkový počet dočasných pracovních míst dosáhl 550 v roce 2020.
 Lidské zdroje
 2016
 2017
 2018
 2019
 2020
 COM(2013)519 –


text:
základní hodnota
 149
 146
 145
 145
 145
 Změny prostřednictvím rozpočtového procesu 2016 (návrh na změnu 2/2016)
 60
 60
 60
 60
 60
 Dodatečná pracovní místa pro migrační krizi (Triton, Poseidon) v návrhu rozpočtu na rok 2016
 16
 16
 16
 16
 16
 Změněná základní hodnota
 225
 222
 221
 221
 221
 Požadovaná dodatečná pracovní místa
 130
 197
 263
 329
 Pracovní místa podle plánu pracovních míst (počet zaměstnanců)
 225
 352
 418
 484
 550
 – z toho AD
 157
 262
 311
 377
 443
 – z toho AST
 68
 90
 107
 107
 107
 Externí pracovníci (ekvivalent plného pracovního úvazku)
 177
 288
 342
 396
 450
 – z toho smluvní zaměstnanci
 91
 147
 174
 202
 230
 – z toho vyslaní národní odborníci (VNO)
 86
 141
 168
 194
 220
 Zaměstnanců celkem
 402
 640
 760
 880
 1000
 Návrh je v souladu s reformou, kterou má být o 5 % snížen počet pracovních míst agentury (2013-2017), a to postupným snižováním počtu míst o 1 % plánu pracovních míst do roku 2017 (obdobná míra snížení byla uplatněna v letech 2013-2016).
 V průběhu roku 2015 byl plán pracovních míst agentury na 2016 posílen o dalších 76 pracovních míst, aby se agentura mohla účinněji zabývat migrační krizí. Aby však agentura mohla plnit své nové úkoly stanovené tímto nařízením, bude agentura potřebovat, aby bylo do plánu pracovních míst do roku 2020 doplněno 329 dodatečných pracovních míst (dočasná pracovní místa, TA) Počet pracovních míst je nutné zvýšit zejména o tato místa:
 •
 117 dočasných pracovních míst (TA) (107 AD, 10 AST) na zajištění provozu úřadu pro navracení a řízení zvýšeného počtu návratových činností prováděných agenturou včetně dostatečného počtu koordinátorů pro návratové operace a nezbytných pracovníků pověřených pronájmem letadel.
 •
 29 dočasných pracovních míst (TA) (27 AD, 2 AST), aby byl zajištěn nezbytný počet koordinátorů pro společné operace, rychlé zásahy a hotspoty na hranicích.
 •
 29 dočasných pracovních míst (TA) (27 AD, 2 AST), aby bylo možné zřídit středisko pro monitorování a analýzu rizik a také posílit schopnost agentury provádět „posouzení zranitelnosti“ a zajišťovat nezbytné navazující kroky.
 •
 6 dočasných pracovních míst (TA) (3 AD, 3 AST) na podporu činností úředníka pro otázky základních práv vzhledem k jeho zvýšené pracovní zátěži v souvislosti s monitorováním návratů a zavedením nového mechanismu pro podávání a vyřizování stížností.
 •
 7 dočasných pracovních míst (TA) (4 AD a 3 AST), aby se agentura mohla aktivně zapojit do řízení výzkumných a inovačních činností relevantních pro ochranu vnějších hranic včetně využívání vyspělé technologie dohledu, např. dálkově řízených letadlových systémů.
 •
 46 dočasných pracovních míst (TA) (41 AD, 5 AST), aby byl zaručen provoz situačního střediska agentury 24 hodin denně a 7 dní v týdnu, a tak zajištěno monitorování migračních toků a podávání zpráv o nich v reálném čase, a to i o víkendech a státních svátcích.
 •
 10 dočasných pracovních míst (TA) (9 AD, 1 AST), aby agentura mohla vysílat styčné úředníky do relevantních třetích zemí a dále posílit spolupráci s nejrelevantnějšími třetími zeměmi.
 •
 30 dočasných pracovních míst (TA) (30 AD), aby agentura mohla vysílat styčné úředníky do členských států.
 •
 33


text:
dočasných pracovních míst (TA) (31 AD, 2 AST), aby agentura mohla plnit nový úkol spojený s její úlohou v souvislosti s „funkcemi pobřežní stráže“, tedy koordinovat víceúčelové mise a poskytovat informační služby a odbornou přípravu.
 •
 10 dočasných pracovních míst (TA) (5 AD, 5 AST), aby agentura mohla účinně řídit stávající rezervy (jednotky evropské pohraniční stráže, technická rezerva) a zřizovat nové rezervy (3 rezervy související s navracením).
 •
 6 dočasných pracovních míst (TA) (3 AD, 3 AST) na podporu pořizování či pronájmu vlastního vybavení agentury, jakož i zaručení údržby vlastního vybavení agentury.
 •
 6 dočasných pracovních míst (TA) (1 AD, 5 AST) na posílení administrativní kapacity pro řízení zvýšeného rozpočtu a plnění nových úkolů v souladu s řádnou finanční správou.
 Navrhuje se, aby byla dodatečná pracovní místa dána k dispozici postupně tak, aby celkový počet dočasných pracovních míst dosáhl 550 v roce 2020.
 Aby mohla agentura plnit své nové úkoly stanovené tímto nařízením, bude navíc potřebovat 273 dodatečných externích zaměstnanců (smluvních zaměstnanců a vyslaných národních odborníků), kteří budou k dispozici postupně do roku 2020, a v roce 2020 bude k dispozici celkem 450 externích zaměstnanců.
 Do roku 2020 by tak agentura měla mít 1 000 zaměstnanců všech kategorií (dočasní zaměstnanci, smluvní zaměstnanci a vyslaní národní odborníci).
 3.2.3.2Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů mateřského GŘ
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
 –☑
 Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 2017
 2018
 2019
 2020
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)
 4
 4
 4
 4
 XX 01 01 02 (při delegacích)
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu)
 • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)
 65
 XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce)
 XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)
 XX 01 04 yy
 66
 – v ústředí
 67
 – při delegacích
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)
 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu)
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte)
 CELKEM
 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci
 Zastupují Komisi ve správní radě agentury. Vypracovávají stanoviska Komise k ročnímu pracovnímu programu a sledují jeho provádění. Dohlížejí na přípravu rozpočtu agentury a sledují plnění rozpočtu. Napomáhají agentuře při rozvoji jejích činností v souladu s politikami EU, a to i prostřednictvím účasti na setkáních odborníků.
 Externí zaměstnanci
 Popis výpočtu nákladů na jednotky ekvivalentu plného pracovního úvazku by měl být zahrnut v části 3 přílohy V.
 3.2.4Soulad se stávajícím víceletým finančním


text:
rámcem
 –☑ Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem, může však vyžadovat využití zvláštních nástrojů definovaných v nařízení o VFR.
 –◻
 Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky.
 Rozpočty agentury na roky 2015 a 2016 byly v roce 2015 výrazně posíleny, aby mohla agentura řešit problematiku migrační krize, zejména byly ztrojnásobeny finanční zdroje pro společné operace Poseidon a Triton, rozšířena podpora, kterou agentura poskytuje členským státům v oblasti navracení, a agentuře byly přiděleny nezbytné zdroje na zavedení hotspotů. Konečná subvence EU na rok 2016 navržená Komisí činí 238 686 000 EUR.
 Jelikož je nutné, aby agentura pokračovala v práci na správě vnějších hranic se stejnou intenzitou, a to i pokud jde o pátrání a záchranu a práci v oblasti navracení, je důležité, aby byla v budoucnosti jako základ pro roční rozpočet Agentury pro evropskou pohraniční a pobřežní stráž zachována úroveň subvence poskytnuté v roce 2016.
 Kromě toho bude plnění nových úkolů agentury vyžadovat dodatečné finanční a lidské zdroje:
 *Subvence na rok 2016 byla navýšena z rozpočtu EU na rok 2016 oproti sdělení Komise (2013) 519 Programování lidských a finančních zdrojů pro decentralizované agentury na období 2014-2020, podle nějž byla naplánována částka 88,774 milionů EUR.
 ** Celkový počet 225 míst zahrnuje všechna dodatečná pracovní místa schválená rozpočtovým orgánem v roce 2015. Podle sdělení COM(2013) 519 bylo původně schváleno pouze 147 pracovních míst.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce
 68
 .
 Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
 3.2.5Příspěvky třetích stran
 –Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok
 2017
 Rok
 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Celkem
 Příspěvky zemí přidružených k Schengenu
 69
 17,953
 19,040
 19,806
 20,568
 77,366
 Spolufinancované prostředky CELKEM
 17,953
 19,040
 19,806
 20,568
 77,366
 3.3Odhadovaný dopad na příjmy
 –☑
 Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –◻
 Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –◻
 dopad na vlastní zdroje
 –◻
 dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka:
 Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce
 Dopad návrhu/podnětu
 70
 Rok
 N
 Rok
 N+1
 Rok
 N+2
 Rok
 N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek .............
 U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.
 [...]
 Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 [...]
 (1)
 COM(2015) 610 final.
 (2)
 Zasedání Evropské rady, závěry ze dne 15. října 2015.
 (3)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007 ze dne 11. července 2007, kterým se zřizuje mechanismus pro vytvoření pohraničních jednotek rychlé reakce a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2007/2004, pokud se jedná o tento mechanismus a o pravomoci a úkoly vyslaných příslušníků (Úř. věst. L 199, 31.7.2007, s. 30).
 (4)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1168/2011 ze dne 25. října 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (Úř. věst. L 304, 22.11.2011, s. 1).