text:
poté posouzení dopadů na udržitelnost obchodu, které v roce 2012 vypracovalo GŘ Komise pro obchod a které se stalo podkladem pro jednání o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu.
 Účelnost právních předpisů a zjednodušování
 Na dohodu mezi Unií a Moldavskou republikou se nevztahují postupy programu REFIT.
 Základní práva
 Návrh nemá žádné negativní důsledky pro ochranu základních práv.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Nevztahuje se na tento návrh.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 Provádění dohody pravidelně přezkoumává Rada přidružení EU-Moldavská republika. Evropská komise se rovněž zavázala podávat každý rok zprávu o provádění hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody Evropskému parlamentu.
 Informativní dokumenty (u směrnic)
 Nevztahuje se na tento návrh.
 Podrobné vysvětlení zvláštních ustanovení návrhu
 Cílem návrhu je přijetí postoje Unie ohledně uplatňování hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody na celém území Moldavské republiky. V čl. 462 odst. 2 dohody se stanoví, že uplatňování hlavy V dohody nebo celé dohody na celém území Moldavské republiky by mělo začít teprve tehdy, až Moldavská republika zajistí plné provádění a vymáhání hlavy V nebo dohody v oblastech, které nejsou pod účinnou kontrolou vlády Moldavské republiky. Moldavská republika informovala Evropskou komisi, že může zajistit úplné provádění a vymáhání hlavy V dohody počínaje dnem 1. ledna 2016. V souladu s tím se navrhuje, aby Rada přidružení přijala rozhodnutí, jak je stanoveno v čl. 462 odst. 3 dohody.
 2015/0266 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Radě přidružení zřízené Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)V čl. 464 odst. 3 a 4 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) se stanoví prozatímní provádění části dohody.
 (2)Článek 3 rozhodnutí Rady 2014/492/EU
 2
 ze dne 16. června 2014 vymezuje ustanovení dohody, která se provádějí prozatímně, včetně ustanovení hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody.
 (3)Článek 462 dohody stanoví, že uplatňování hlavy V dohody ve vztahu k těm oblastem Moldavské republiky, které nejsou pod účinnou kontrolou vlády Moldavské republiky, započne, až Moldavská republika zajistí plné provádění a vymáhání hlavy V na celém svém území.
 (4)Článek 462 dále stanoví, že Rada přidružení přijme rozhodnutí o tom, kdy je plné provádění a vymáhání této dohody na celém území Moldavské republiky zajištěno.
 (5)Moldavská republika informovala Evropskou komisi, že může zajistit plné provádění a vymáhání hlavy V dohody počínaje dnem 1. ledna 2016.
 (6)Je nezbytné sledovat a pravidelně přezkoumávat uplatňování hlavy V dohody na celém území Moldavské republiky.
 (7)Je proto vhodné stanovit postoj Unie ohledně uplatňování hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody na celém území Moldavské republiky,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 1.Postoj, který


text:
má Unie zaujmout v Radě přidružení zřízené článkem 434 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé, pokud jde o plné provádění a vymáhání a uplatňování hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody na celém území Moldavské republiky, vychází z předlohy rozhodnutí Rady přidružení připojené k tomuto rozhodnutí.
 2.Zástupci Unie v Radě přidružení mohou schválit menší změny v předloze rozhodnutí bez dalšího rozhodnutí Rady.
 Článek 2
 Do osmi měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a poté jednou za rok Evropská komise předloží Radě zprávu o uplatňování hlavy V dohody o přidružení na celém území Moldavské republiky. Pokud Moldavská republika již nebude zajišťovat úplné provádění a vymáhání hlavy V dohody o přidružení ve vztahu k těm oblastem Moldavské republiky, které nejsou pod účinnou kontrolou Moldavské republiky, zástupci Unie v Radě přidružení mohou požádat Radu přidružení, aby přehodnotila další uplatňování hlavy V dohody v dotčených oblastech.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda
 (1)
 Úř. věst. L 260, 30.8.2014, s. 1.
 (2)
 Rozhodnutí Rady ze dne 16. června 2014 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 260, 30.8.2014, s. 1).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 20.11.2015
 COM(2015) 581 final
 PŘÍLOHA
 návrhu
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Radě přidružení zřízené Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé
 PŘÍLOHA
 Předloha
 Rozhodnutí Rady přidružení EU-MOLDAVSKÁ REPUBLIKA č. 1/2015
 ze dne ... 2015
 o uplatňování hlavy V Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé na celém území Moldavské republiky
 RADA přidružení,
 s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“), podepsanou v Bruselu dne 27. června 2014, a zejména na článek 462 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Části dohody se v souladu s článkem 464 prozatímně uplatňují od 1. září 2014.
 (2)Moldavská republika informovala Evropskou komisi, že může zajistit plné provádění a vymáhání hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody počínaje dnem 1. ledna 2016.
 (3)Je vhodné, aby Rada přidružení uplatňování hlavy V dohody na celém území Moldavské republiky pravidelně přezkoumávala.
 (4)Je vhodné, aby Výbor pro přidružení ve složení pro obchod sledoval uplatňování hlavy V dohody na celém území Moldavské republiky a Radě přidružení podával pravidelné zprávy,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 1.Hlava V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody o přidružení se vztahuje na celé území Moldavské republiky počínaje dnem 1. ledna 2016.
 2.Rada přidružení přezkoumá uplatňování hlavy V dohody na celém území Moldavské republiky do

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
deseti měsíců od přijetí tohoto rozhodnutí a poté jednou ročně.
 3.Výbor pro přidružení ve složení pro obchod sleduje uplatňování hlavy V, jak je uvedeno v odstavci 1. Podává zprávu Radě přidružení jednou ročně a vyžadují-li to okolnosti.
 4.Hlava VII se použije v rozsahu, v němž se uplatňuje ve spojení s hlavou V.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V ... dne ...
 Za Radu přidružení
 předseda


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0680
 Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 234/2004 o některých omezujících opatřeních vůči Libérii a o zrušení nařízení (ES) č. 1030/2003 /* KOM/2006/0680 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 8.11.2006KOM(2006) 680 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 234/2004 o některých omezujících opatřeních vůči Libérii a o zrušení nařízení (ES) č. 1030/2003(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Nařízením (ES) č. 234/2004 týkající se Libérie je prováděn zákaz poskytování některých služeb v souvislosti se zbraněmi a vojenským zařízením, zákaz dovozu kulatiny a užitkového dřeva a zákaz dovozu surových diamantů v souladu se společnými postoji 2006/31/SZBP a 2006/518/SZBP a rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1521 (2003) a dalšími příslušnými rezolucemi Rady bezpečnosti OSN.2. Rezolucí 1689(2006) ze dne 20. června 2006 Rada bezpečnosti OSN mimo jiné rozhodla pozastavit zákaz dovozu kulatiny a užitkového dřeva na dobu devadesáti dnů. Po uplynutí této lhůty Rada bezpečnosti rozhodne, zda by zákaz dovozu kulatiny a užitkového dřeva měl být znovu uložen.3. Rada bezpečnosti tuto otázku přezkoumala dne 20. října 2006 a došla k závěru, že pro opětovné uložení zákazu dovozu kulatiny a užitkového dřeva neexistují důvody.4. Vzhledem k těmto skutečnostem Komise navrhuje zrušit ta ustanovení nařízení (ES) č. 234/2004, která ukládala zákaz dovozu kulatiny a užitkového dřeva z Libérie.NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 234/2004 o některých omezujících opatřeních vůči Libérii a o zrušení nařízení (ES) č. 1030/2003RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 60 a 301 této smlouvy,s ohledem na společný postoj 2006/31/SZBP ze dne 23. ledna 2006, kterým se obnovují omezující opatření vůči Libérii[1] a společný postoj 2006/518/SZBP ze dne 24. července 2006, kterým se mění a obnovují některá omezující opatření vůči Libérii[2],s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům,(1) Za účelem realizace opatření vůči Libérii uložených rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1521 (2003) zajišťoval společný postoj 2004/137/SZBP ze dne 10. února 2004 o omezujících opatřeních vůči Libérii[3] provádění opatření stanovených v rezoluci RB OSN 1521 (2003) týkajících se Libérie a zákazu poskytovat Libérii finanční pomoc související s vojenskými činnostmi. Společné postoje 2006/31/SZBP a 2006/518/SZBP potvrdily omezující opatření společného postoje 2004/137/SZBP na další období a stanovily určité změny v souladu s rezolucemi Rady bezpečnosti OSN 1647(2005), 1683(2006) a 1689(2006).(2) Nařízení Rady (ES) č. 234/2004[4] zakazuje poskytovat Libérii technickou a finanční pomoc související s vojenskými činnostmi, dovoz surových diamantů z Libérie a dovoz kulatiny a užitkového dřeva pocházejících z této země.(3) Dne 20. června 2006 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci 1689 (2006), ve které bylo mimo jiné rozhodnuto neobnovit zákaz dovozu kulatiny a užitkového dřeva pocházejících z Libérie, který byl uložen v odstavci 10 rezoluce RB OSN 1521 (2003) a jehož platnost po několikerém prodloužení skončila dne 20. června 2006. Rada bezpečnosti vyjádřila své rozhodnutí obnovit tento zákaz, pokud by Libérie ve lhůtě devadesáti dnů neschválila zákon o lesích navrhovaný výborem pro sledování lesnické reformy, který byl zřízen vládou Libérie.(4) Rada bezpečnosti tuto záležitost přezkoumala dne 20. října 2006 a dospěla k závěru, že Libérie přijala nezbytný zákon


text: o lesích. Rozhodla proto, že zákaz znovu neuloží.(5) Ustanovení čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 234/2004, kterým se zakazuje do Společenství dovážet kulatinu a užitkové dřevo pocházející z Libérie, a jehož uplatňování bylo pozastaveno na dobu od 23. června 2006 do 18. září 2006, by mělo být se zpětnou působností ke dni 19. září 2006 zrušeno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 6 nařízení (ES) č. 234/2004 se zrušuje odstavec 2.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne 19. září 2006.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 19, 24.1.2006, s. 38.[2] Úř. věst. L 201, 25.7.2006, s. 36.[3] Úř. věst. L 40, 12.2.2004, s. 35. Společný postoj ve znění společného postoje 2004/902/SZBP (Úř. věst. L 379, 24.12.2004, s. 113).[4] Úř. věst. L 40, 12.2.2004, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1126/2006 (Úř. věst. č. L 201, 25. 7. 2006, s. 1).


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52005SC0332
 Předloha rozhodnutí smíšeného výboru EHP kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody - Předloha společného postoje Společenství /* SEK/2005/0332 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 11.3.2005SEK(2005) 332 v konečném zněníPředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHPkterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody- Předloha společného postoje Společenství - (předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Protokol 31 k Dohodě o EHP obsahuje zvláštní ustanovení o spolupráci mezi Společenstvím a státy ESVO EHP mimo čtyři svobody.2. Přiložená předloha rozhodnutí Smíšeného výboru EHP má změnit protokol 31 a rozšířit spolupráci v oblasti životního prostředí. Je rámcem pro spolupráci a stanoví postupy pro účast států ESVO EHP na programech a akcích Společenství v uvedené oblasti, přičemž začleňuje:- 32002 D 1600 : Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí.3. Podle čl. 1 odst. 3 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o EHP zaujímá Rada postoj Společenství k takovým rozhodnutím na návrh Komise.4. Předloha rozhodnutí Smíšeného výboru EHP se předkládá Radě ke schválení, po němž při nejbližší příležitosti Komise předloží postoj Společenství ve Smíšeném výboru EHP.PředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHPkterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobodySMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Protokol 31 k Dohodě byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. .../... ze dne ...[1].(2) Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody, aby zahrnovala rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí[2].(3) Protokol 31 k Dohodě by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2005,ROZHODL TAKTO:Článek 1V čl. 3 odst. 7 protokolu 31 k Dohodě se doplňuje nové písmeno a nová odrážka, které znějí:„d) Akty Společenství, které nabývají účinku ode dne 1. ledna 2005:- 32002 D 1600 : Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (Úř. věst. L 242, 10. 9. 2002, s. 1).“Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co je Smíšenému výboru EHP učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody*.Použije se ode dne 1. ledna 2005.Článek 3Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.V Bruselu dne [...].Za Smíšený výbor EHPpředseda nebo předsedkynětajemníci Smíšeného výboru EHP [1] Úř. věst. L ...[2] Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1.* [Byly oznámeny ústavní požadavky.] [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.]


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 16.7.2021
 COM(2021) 319 final
 2021/0224(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé k prodloužení priorit partnerství EU–Jordánsko do doby, než EU a Jordánsko přijmou nové aktualizované společné dokumenty
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí o prodloužení priorit partnerství EU–Jordánsko do doby, než EU a Jordánsko přijmou nové aktualizované společné dokumenty.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Dohoda o přidružení
 Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím jeho členskými státy na straně jedné a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé (dále jen „dohoda o přidružení“) byla podepsána dne 24. listopadu 1997 a vstoupila v platnost dne 1. května 2002. Dohoda o přidružení tvoří právní základ pro bilaterální vztahy mezi EU a Jordánskem. Cílem dohody je:
 –poskytnout vhodný rámec pro politický dialog umožňující rozvoj úzkých politických vztahů mezi stranami,
 –vytvořit podmínky pro postupnou liberalizaci trhu se zbožím, službami a kapitálem,
 –podporovat rozvoj vyvážených hospodářských a sociálních vztahů mezi stranami prostřednictvím dialogu a spolupráce,
 –zlepšit životní a pracovní podmínky a zvýšit produktivitu a finanční stabilitu,
 –podporovat regionální spolupráci za účelem konsolidace mírového soužití a hospodářské a politické stability,
 –podporovat spolupráci v dalších oblastech oboustranného zájmu.
 2.2.Rada přidružení
 Dohoda o přidružení zřizuje Radu přidružení, která má pravomoc přijímat rozhodnutí za účelem dosažení cílů dohody v případech v ní uvedených. Rozhodnutí jsou pro obě strany závazná. Rada přidružení může vydávat také doporučení. Radě přidružení podle jednacího řádu předsedá střídavě po dobu dvanácti měsíců EU a Jordánsko. Rada přidružení se schází pravidelně jednou ročně na úrovni ministrů. Mimořádná zasedání Rady přidružení se mohou konat po dohodě stran na žádost kterékoli ze stran.
 2.3.Zamýšlený akt Rady přidružení
 Rada přidružení má přijmout rozhodnutí o prodloužení priorit partnerství EU–Jordánsko na období 2016–2020 do doby, než EU a Jordánsko přijmou nové aktualizované společné dokumenty. V souladu s článkem 10 jednacího řádu Rady přidružení bude rozhodnutí přijato písemným postupem.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Postoj, který má Evropská unie zaujmout v Radě přidružení zřízené prozatímní dohodou o přidružení k přijetí rozhodnutí o prodloužení priorit partnerství EU–Jordánsko, vychází ze znění rozhodnutí v příloze tohoto rozhodnutí.
 Rozhodnutím Rady přidružení č. 1/2016 z prosince 2016 se EU a Jordánsko dohodly na prioritách partnerství, jimiž se bude jejich partnerství řídit v období 2016–2018, přičemž se počítalo s přezkumem do konce roku 2018 směřujícím k jejich prodloužení o další dva roky se zřetelem k politickému, bezpečnostnímu a ekonomickému rozvoji. V roce 2018 se obě strany v návaznosti na přezkum priorit partnerství dohodly na prodloužení jejich platnosti o další dva roky, do konce roku 2020.
 V rámci probíhajícího procesu obnovy partnerství EU s jižním sousedstvím a po přijetí víceletého finančního rámce


text:
na období 2021–2027 a nového nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) je na rok 2021 plánována příprava a přijetí nových aktualizovaných společných dokumentů se zeměmi jižního sousedství, včetně Jordánska. V tomto rámci a s cílem zabránit prodlevě mezi skončením platnosti priorit partnerství EU–Jordánsko a přijetím nových priorit je v zájmu stran prodloužit stávající priority partnerství do doby, než budou přijaty nové aktualizované priority.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 1
 .
 4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Rada přidružení je orgán zřízený dohodou, a to Evropsko-středomořskou dohodou.
 Akt, který má Rada přidružení přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt má právní účinky, neboť prodlouží stávající priority partnerství EU–Jordánsko do doby, než budou přijaty nové aktualizované společné dokumenty.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu souvisí se spoluprací s třetí zemí v rámci dohody o přidružení a evropské politiky sousedství.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 217.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Vzhledem k tomu, že akt Rady přidružení změní dobu platnosti priorit partnerství EU–Jordánsko, je namístě tento akt po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2021/0224 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé k prodloužení priorit partnerství EU–Jordánsko do doby, než EU a Jordánsko přijmou nové aktualizované společné dokumenty
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím


text:
na straně druhé byla podepsána dne 24. listopadu 1997 a vstoupila v platnost dne 1. května 2002
 2
 .
 (2)Priority partnerství EU–Jordánsko přijala Rada přidružení v prosinci 2016
 3
 a v roce 2018 byly tyto priority prodlouženy do konce roku 2020
 4
 .
 (3)Obě strany se výměnou dopisů dohodly na zachování platnosti priorit partnerství EU–Jordánsko jako dokumentu, jímž se bude řídit konsolidace partnerství do doby, než budou přijaty nové aktualizované společné dokumenty.
 (4)Podle čl. 91 odst. 1 Evropsko-středomořské dohody může Rada přidružení přijímat rozhodnutí pro účely dosažení cílů dohody.
 (5)Rada přidružení má písemným postupem přijmout rozhodnutí o prodloužení priorit partnerství do doby, než EU a Jordánsko přijmou nové aktualizované společné dokumenty.
 (6)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě přidružení, neboť rozhodnutí bude pro Unii závazné,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé k prodloužení priorit partnerství EU–Jordánsko do doby, než EU a Jordánsko přijmou nové aktualizované společné dokumenty, je založen na návrhu rozhodnutí Rady přidružení EU–Jordánsko připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, věc C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (2)
 Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jeho členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé (Úř. věst. L 129, 15.5.2002, s.3).
 (3)
 Rozhodnutí Rady přidružení EU-Jordánsko č. 1/2016 ze dne 19. prosince 2016 o prioritách partnerství EU-Jordánsko (Úř. věst. L 355, 24.12.2016, s. 31).
 (4)
 Rozhodnutí Rady přidružení EU-Jordánsko č. 1/2018 ze dne 12. prosince 2018 o dvouletém prodloužení priorit partnerství mezi EU a Jordánskem (Úř. věst. L 8, 10.1.2019, s. 34).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 16.7.2021
 COM(2021) 319 final
 PŘÍLOHA
 návrhu ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé k prodloužení priorit partnerství EU–Jordánsko do doby, než EU a Jordánsko přijmou nové aktualizované společné dokumenty
 PŘÍLOHA
 ROZHODNUTÍ RADY PŘIDRUŽENÍ EU–JORDÁNSKO č. xx/2021
 ze dne [dd/mm/rrrr]
 o dohodě o prodloužení priorit partnerství EU–Jordánsko
 RADA PŘIDRUŽENÍ EU–JORDÁNSKO,
 s ohledem na Evropsko-středomořskou dohodu zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánskem na straně druhé (dále jen „Evropsko-středomořská dohoda“),
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánskem na straně druhé byla podepsána dne 24. listopadu 1997 a vstoupila v platnost dne 1. května 2002.
 (2)Článek 91 Evropsko-středomořské dohody zmocňuje Radu přidružení učinit příslušná rozhodnutí pro účely dosažení cílů této dohody.
 (3)Podle článku 101 dohody mají strany přijmout všechna obecná či zvláštní opatření pro splnění svých závazků vyplývajících z dohody a dbát na to, aby bylo cílů vytčených v dohodě dosaženo.
 (4)Rozhodnutím


text:
č. 1/2016 ze dne 19. prosince 2016 Rada přidružení odsouhlasila priority partnerství EU–Jordánsko na období 2016–2018 ke konsolidaci jejich partnerství s cílem podpořit a posílit odolnost a stabilitu Jordánska a současně také usilovat o řešení dopadu vleklého konfliktu v Sýrii
 1
 .
 (5)Rozhodnutím č. 1/2018 ze dne 12. prosince 2018 Rada přidružení rozhodla o prodloužení platnosti priorit partnerství EU–Jordánsko do 31. prosince 2020
 2
 .
 (6)Obě strany se výměnou dopisů dohodly na zachování platnosti priorit partnerství EU–Jordánsko jako řídícího dokumentu pro další konsolidaci partnerství do doby, než budou přijaty nové aktualizované společné dokumenty.
 (7)Článek 10 jednacího řádu Rady přidružení stanoví možnost přijímat rozhodnutí písemným postupem mezi zasedáními, jestliže se tak smluvní strany dohodnou,
 ROZHODLA TAKTO:
 Článek 1
 Rada přidružení přijímá písemným postupem rozhodnutí, kterým se priority partnerství EU–Jordánsko připojené k jejímu rozhodnutí č. 1/2016 ze dne 19. prosince 2016 prodlužují do doby, než EU a Jordánsko přijmou nové aktualizované společné dokumenty.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V xx [den měsíc rok].
 Za Radu přidružení
 (1)
 Rozhodnutí č. 1/2016 Rady přidružení EU–Jordánsko ze dne 19. prosince 2016 o prioritách partnerství EU–Jordánsko (Úř. věst. L 355, 24.12.2016, s. 31).
 (2)
 Rozhodnutí č. 1/2018 Rady přidružení EU–Jordánsko ze dne 12. prosince 2018 o dvouletém prodloužení priorit partnerství mezi EU a Jordánskem (Úř. věst. L 8, 10.1.2019, s. 34).


text:
 Avis juridique important
 |
 52004PC0403
 Návrh nařízení Rady rozšiřující konečná protidumpingová opatření uvalená v rámci nařízení Rady (EU) č. 119/97 ve znění nařízení (EU) č. 2100/2000 o dovozu určitých mechanismů kroužkových vazačů s původem v Lidové republice Číny na dovoz stejného výrobku odesílaného ze Socialistické republiky Vietnamu /* KOM/2004/0403 konecném znení */
 Návrh NAŘÍZENÍ RADY rozšiřující konečná protidumpingová opatření uvalená v rámci nařízení Rady (EU) č. 119/97 ve znění nařízení (EU) č. 2100/2000 o dovozu určitých mechanismů kroužkových vazačů s původem v Lidové republice Číny na dovoz stejného výrobku odesílaného ze Socialistické republiky Vietnamu(předlozená Komisí)ODŮVODNĚNÍDne 2. října 2003 zahájila Komise na zádost podanou výrobci určitých mechanismů krouzkových vazačů v EU setření údajného obcházení konečných protidumpingových opatření na dovoz určitých mechanismů krouzkových vazačů s původem v Lidové republice Číny dovozem stejného výrobku odesílaného z Vietnamu.Šetření ukázalo, ze jediný známý vývozce mechanismů krouzkových vazačů z Vietnamu skutečně obcházel, prostřednictvím montázního provozu, opatření uvalená na dovoz z Číny. Po uvalení konečných protidumpingových opatření na dovoz určitých mechanismů krouzkových vazačů s původem v Číně, a zvlástě po jejich významném nárůstu v roce 2000 se dovoz stejného výrobku odesílaného z Vietnamu skutečně výrazně zvýsil.Bylo rovněz zjistěno, ze díly mechanismů krouzkových vazačů dovázel jediný známý a spolupracující vývozce ve Vietnamu ze svojí přidruzené společnosti v Číně. Díly dovázené z Číny představovaly více nez 60% celkové hodnoty dílů smontovaného výrobku. Kromě toho byla hodnota přidaná ve Vietnamu nizsí nez 25% nákladů společnosti na výrobu. Pro tento montázní provoz ve Vietnamu nebyl zjistěn dostatečný řádný důvod ani ekonomické zdůvodnění kromě uvalení protidumpingových opatření proti Číně.Bylo rovněz zjistěno, ze dovoz mechanismů krouzkových vazačů z Vietnamu je realizován pod trzní cenou a znehodnocuje nápravné účinky protidumpingového cla uplatňovaného proti Číně.V důsledku toho se navrhuje rozsířit konečná protidumpingová opatření uvalená na dovoz určitých mechanismů krouzkových vazačů s původem v Lidové republice Číny na dovoz stejného výrobku odesílaného z Vietnamu.Proto se navrhuje, aby Rada schválila přilozený návrh nařízení, jez by mělo být zveřejněno ve Věstníku Evropské Unie nejpozději do 1.července 2004.Návrh NAŘÍZENÍ RADY rozsiřující konečná protidumpingová opatření uvalená v rámci nařízení Rady (EU) č. 119/97 ve znění nařízení (EU) č. 2100/2000 o dovozu určitých mechanismů krouzkových vazačů s původem v Lidové republice Číny na dovoz stejného výrobku odesílaného ze Socialistické republiky VietnamuRADA EVROPSKÉ UNIEvzhledem k mezinárodní dohodě o vzniku Evropské Unie,vzhledem k nařízení Rady (EU) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně proti dumpingovému dovozu ze států, které nejsou členy Evropské Unie [1] , a zvlástě článku 9 a článku 13 tohoto nařízení,[1] ÚŘ. VĚST. L 56, 6.3.1996, b. 1. Nařízení ve znění nařízení Rady (EU) č. 461/2004 (ÚŘ. VĚST. L 77, 13.3.2004, b. 12).vzhledem k návrhu předlozenému Komisí po konzultaci s poradní komisí,vzhledem k tomu, ze:1. POSTUP1.1 Stávající opatření(1) Podle nařízení (EU) č. 119/97 [2] ("původní nařízení") uvalila Rada konečné protidumpingové clo v rozsahu od 32,5% do 39,4% na dovoz určitých mechanismů krouzkových vazačů ('MKV') s původem v Lidové republice Číny.[2] ÚŘ. VĚST. L 22, 24.1.1997, b. 1.(2) Po provedeném setření na základě článku 12 nařízení (EU) č.


text: 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně proti dumpingovému dovozu ze států, které nejsou členy Evropské Unie [3] ("základní nařízení"), Rada upravila a zvýsila shora uvedené clo v rámci nařízení (EU) č. 2100/2000 [4] ("protiútlumové setření"). Upravené konečné protidumpingové clo se pohybovalo mezi 51,2% az 78,8%.[3] ÚŘ. VĚST. L 56, 6.3.1996, b.1., Nařízení ve znění nařízení č. 461/2004 (ÚŘ. VĚST. L 77, 13.3.2004, b.12)[4] ÚŘ. VĚST. L 250, 5.10.2000, b. 1.(3) V lednu 2002 zahájila Komise podle článku 11(2) základního nařízení proces posouzení shora uvedených protidumpingových opatření [5] ("posouzení platnosti"). Tento proces stále probíhá.[5] ÚŘ. VĚST. C 21, 24.1.2002, b.251.2 ádost(4) Dne 18. srpna 2003 obdrzela Komise zádost podle článku 13(3) základního nařízení o prosetření údajného obcházení protidumpingových opatření uvalených na dovoz určitých MKV s původem v Číně. ádost byla předlozena SX Bürowaren a Ringbuchtechnik Handelsgesellschaft GmbH v zájmu výrobců představujících větsinový podíl výroby určitých MKV v EU ("zadatelé"). ádost uváděla, ze protidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz určitých MKV s původem v Číně jsou obcházena v rámci přepravy (překladu zbozí) přes Vietnam.(5) ádost dále uváděla, ze pro takovou změnu ve způsobu obchodování neexistuje dostatečný řádný důvod ani ekonomické zdůvodnění kromě uvalení protidumpingových opatření a ze nápravné účinky stávajících protidumpingových opatření na dovoz určitých MKV s původem v Číně se znehodnocují, co se týká mnozství i ceny. Zdálo se, ze významné objemy dovozu určitých MKV z Vietnamu nahradily dovoz určitých MKV z Číny. Kromě toho existovaly dostatečné důkazy, ze toto zvýsení dovozu bylo za ceny nizsí nez "neposkozující" cena stanovená při zkoumání, jez vedlo ke stávajícím opatřením.(6) Závěrem zadatelé tvrdili, ze ceny určitých MKV dovázených z Vietnamu jsou dumpingové ve vztahu k obvyklé hodnotě, jez byla dříve stanovena pro uvedený výrobek.1.3 Zahájení(7) Po rozhodnutí na základě konzultace s poradní komisí, ze existují dostatečné důkazy pro zahájení setření podle článku 13 základního nařízení, Komise zahájila setření podle nařízení (EU) č. 1733/2003( [6]) ("výchozí nařízení"). Podle článků 13(3), 14(3) a 14(5) základního nařízení a v souladu s výchozím nařízením Komise také nařídila celním orgánům, aby začaly od 2. října 2003 registrovat dovoz určitých MKV odesílaných z Vietnamu bez ohledu na to, zda jejich původ je deklarován ve Vietnamu či nikoliv.[6] ÚŘ. VĚST. L 249, 1.10.2003, b. 24.1.4 Průzkum(8) Komise oficiálně informovala zainteresované orgány Číny a Vietnamu, výrobce a vývozce, dovozce v EU a průmyslové zadatele EU o zahájení setření. Výrobcům a vývozcům v Číně a Vietnamu a rovněz dovozcům v EU uvedeným na zádosti nebo známým Komisi z původního setření byly rozeslány dotazníky. Zainteresované strany měly přílezitost vyjádřit písemně svoje názory a pozádat o slysení v termínu stanoveném ve výchozím nařízení.(9) Na dotazník odpověděl jeden výrobce/vývozce ve Vietnamu přidruzený exportnímu výrobci v Číně, zatímco od čínských výrobců/vývozců nepřisla zádná odpověď. Odpověď na dotazník zaslalo také pět nepřidruzených dovozců v EU.(10) Na průzkumu spolupracovaly a odpověď na dotazník poskytnuly tyto společnosti:Nepřidruzení dovozci:- Industria Meccanica Lombarda Srl, Itálie;- KWH Plast Danmark A/S, Dánsko;- OY KWH Plast AB, Finsko;- KWH Plast Sverige AB, Švédsko;- KWH Plast (UK) Ltd, Velká Británie;Výrobci a vývozci ve Vietnamu:- Office


text: Xpress Manufacturing Company Limited, Vietnam; a jeho dceřiná společnost- Hong Kong Stationery Manufacturing Corporation Limited, Hong-Kong(11) Kontrolní návstěvy proběhly v provozovnách těchto firem:- Office Xpress Manufacturing Company Limited, Vietnam; a jeho dceřiná společnosti- Hong Kong Stationery Manufacturing Corporation Limited, Hong-Kong1.5 Období průzkumu(12) Průzkum byl prováděn v období od 1. července 2002 do 30. června 2003 ("OP"). Údaje pro zkoumání změny ve způsobu obchodování byly pořizovány od roku 1999 az do OP.2. VÝSLEDKY PRŮZKUMU2.1 Obecné důvody(i) Určení objemu dovozu(13) Objem vývozu MKV do EU během OP vykázaný jediným spolupracujícím výrobcem/vývozcem ve Vietnamu, společností Office Xpress Manufacturing Company Limited ("Office Xpress Manufacturing"), výrazně překročil (a to okolo 50%) celkový objem dovozu MKV z Vietnamu zaznamenaný v Eurostat během stejného období. Důvodem bylo, ze vykazovaná hmotnost neodpovídala skutečné hmotnosti dodávek, ale spíse teoretické, tj. odhadované hmotnosti dílů. Šetření také odhalilo, ze existuje pouze jeden vývozce MKV ve Vietnamu, a to Office Xpress Manufacturing. Na tomto základě bylo konstatováno, ze údaje zaznamenané v Eurostat jako dovoz z Vietnamu se velmi pravděpodobně vztahují pouze k vývozu společnosti Office Xpress Manufacturing. Za těchto okolností bylo konstatováno, ze údaje Eurostat jsou spolehlivějsí nez údaje vykazované společností Office Xpress Manufacturing.(14) Co se týká trendů MKV od roku 1999, je třeba uvést, ze přidruzený obchodník společnosti Office Xpress Manufacturing v Hong-Kongu, společnost Hong Kong Stationery Manufacturing Corporation Limited ("Hong Kong Stationery"), jehoz prostřednictvím je realizován veskerý vývoz společnosti Office Xpress Manufacturing do EU, neposkytl zádné údaje o vývozu týkající se prodeje MKV v letech před OP. Proto kdyz nebylo k dispozici zádné jiné přiměřenějsí východisko nebo zdroj odpovídajících srovnatelných informací, byly skutečné objemy vývozu MKV v OP a jejich vývozní trendy od roku 1999 určeny na základě údajů Eurostat. Příslusné údaje o dovozu poskytnuté dvěma spolupracujícími nepřidruzenými dovozci nakonec potvrdily obecná zjistění z údajů Eurostat.(ii) Výrobci v Evropské Unii(15) Průzkum ukázal, ze jeden z nepřidruzených dovozců v EU také vyráběl MKV v Unii během OP. Tato společnost tvrdila, ze vlivem úpadku a uzavření jednoho z výrobních zařízení zadatelů v EU má v současnosti hlavní podíl na výrobě podobného výrobku v EU. Tento dovozce/výrobce tedy konstatoval, ze zadatelé jiz nemají dostatečně dobrou pozici a probíhající řízení by tudíz mělo být ukončeno bez rozsíření protidumpingových opatření na dovoz s původem ve Vietnamu.(16) Je nutné uvést, ze článek 4(1)(a) základního nařízení předpokládá, ze výrobci EU, kteří také dovázejí údajně dumpingový výrobek, budou vyloučeni z definice výrobců v EU. Rovněz je třeba uvést, ze článek 13(3) základního nařízení nevyzaduje, aby zádost na zahájení setření proti obcházení zákona byla podána výrobci EU představujícími větsinový podíl na výrobě podobného výrobku v EU. Proto skutečnost, ze výrobce EU odporující takovému setření údajně představuje větsí podíl nez strana, jez si toto setření vyzádala, není sama o sobě důvodem pro ukončení řízení. V kazdém případě a i kdyz by tento dovozce byl opravdu zahrnut mezi výrobce v EU, průzkum ukázal, ze i přes uzavření jednoho z výrobních závodů po OP zadatelé stále vyrábějí podstatné mnozství a stále představují hlavní podíl na výrobě podobného výrobku v EU. Z toho


text: důvodu musel být pozadavek na ukončení probíhajícího řízení zamítnut.2.2 Předmětný výrobek a podobný výrobek(17) Podle definice v původním nařízení je předmětný výrobek MKV (mechanismus krouzkového vazače) v současnosti klasifikovatelný v rámci předpisů CN bez 8305 10 00. Tyto MKV se skládají ze dvou obdélníkových ocelových plechů nebo drátů a na nich upevněných alespoň čtyřech polokrouzků z ocelového drátu, které jsou spojeny ocelovou deskou. Lze je otevřít buď roztazením polokrouzků nebo pomocí malého západkového mechanismu z oceli upevněného na daném výrobku. Obvykle jsou MKV tvořeny např. krouzkem, břitem, deskou, otvorem a dle pouzití západkou.(18) Průzkum ukázal, ze MKV vyvázené do EU z Číny a ty dovázené z Vietnamu do EU mají stejné základní fyzické vlastnosti a stejné pouzití. Proto jsou povazovány za podobné výrobky ve smyslu článku 1(4) základního nařízení.2.3 Způsob obcházení zákona2.3.1 Změna ve způsobu obchodování(19) Průzkum ukázal, ze po uvalení konečných opatření na dovoz MKV z Číny a zvlástě po významném nárůstu těchto opatření v roce 2000 v návaznosti na protiútlumové setření uvedené shora v úvodní části dokumentu (2), dovoz z Číny výrazně poklesl, a to z 1 684,3 tun v roce 1999 na 301,9 tun v roce 2002 a na 357,1 tun během OP. Ve stejném období se dovoz MKV z Vietnamu výrazně zvýsil, a to z 0 tun v letech 1999 az 2001 na 1 105 tun v roce 2002. V průběhu OP se dovoz z Vietnamu dále zvýsil na 1 589,2 tun.(20) V této souvislosti je třeba uvést, ze spolupracující vietnamský výrobce/ přidruzená společnost vývozce, Hong Kong Stationery, má výrobní závody v Číně a kolem roku 1998 otevřel výrobní a montázní závod v Indonésii. Závod v Indonésii byl zrusen v roce 2002 a podle současného průzkumu nebyly během OP vyvázeny z Indonésie zádné MKV. Otevření závodu v Indonésii a následný dovoz z Indonésie do EU vedly k tomu, ze výrobci v EU pozádali o zahájení setření, jehoz výsledkem bylo v roce 2000 uvalení protidumpingových a vyrovnávacích opatření na dovoz uvedeného výrobku z Indonésie.(21) V březnu 2002 zahájil Office Xpress Manufacturing montázní provoz ve Vietnamu (viz dole) a dovoz se zvýsil z 0 na 1 105 tun, čímz dosáhl dovozní úrovně podobné úrovni dovozu z Číny v roce 1999 před výrazným zvýsením cla v roce 2000 (viz úvodní část dokumentu a (2) shora). K tomuto zvýsení doslo těsně před uvalením konečného protidumpingového a vyrovnávacího cla na dovoz MKV s původem v Indonésii v roce 2002.>REFERENCE TO A GRAPHIC>(22) Proto byl učiněn závěr, ze doslo ke změně ve způsobu obchodování mezi EU na jedné straně a Lidovou republikou Číny a Vietnamem na straně druhé a ze dovoz MKV s původem v Číně byl nahrazen dovozem stejného výrobku z Vietnamu.(23) Vietnamský vývozce tvrdil, ze neexistuje zádná souvislost mezi ukončením vývozu přidruzené společnosti z Číny a zahájením provozu ve Vietnamu vzhledem k časovému odstupu těchto událostí. Změna ve způsobu obchodování tedy nespočívá v otevření závodu ve Vietnamu. Přesné údaje o vývozu přidruzené společnosti v Číně před OP vsak nemohly být ověřeny, a tak nebylo mozné určit objem vývozu této společnosti.


text: Proto nelze potvrdit, ze vývoz MKV přidruzené společnosti v Číně byl opravdu ukončen před zalozením provozu ve Vietnamu, jak tvrdí vietnamský vývozce. V kazdém případě pouze skutečnost, ze vývoz z Číny byl ukončen před zahájením provozu ve Vietnamu nemá zádný vliv na závěr, zda doslo či nedoslo ke změně ve způsobu obchodování. V probíhajícím setření bylo jasně prokázáno, ze vývoz MKV z Číny byl nahrazen dovozem stejného výrobku z Vietnamu. To se povazuje za jasnou změnu ve způsobu obchodování podle článku 13 základního nařízení bez ohledu na to, zda vývoz z Číny byl nahrazen okamzitě nebo az po určitém časovém období. Proto musel být argument vietnamského vývozce odmítnut.(24) Vietnamský vývozce tvrdil, ze protoze Komise si nevyzádala konkrétně informace týkající se výrobních nákladů na montázní provoz ve Vietnamu, nelze vyvozovat zádné závěry s ohledem na kritéria stanovená ve článku 13(2)(b) základního nařízení.(25) Předevsím je nutné uvést, ze rozhodnutí byla provedena na základě informací získaných v rámci odpovědí na dotazník a pořízených během místních kontrol. Tyto informace byly poskytnuty dobrovolně zainteresovanými společnostmi na zádost Komise. Z toho plyne, ze závěry vyvozené s ohledem na článek 13(2)(b) základního nařízení se zakládaly výhradně na informacích, včetně informací týkajících se výrobních nákladů, poskytnutých právě zainteresovanou společností v souvislosti s probíhajícím vysetřováním obcházení zákona. Proto musel být shora uvedený argument odmítnut.2.3.2 Způsob, postup nebo práce(26) Vietnamský výrobní/montázní závod společnosti Office Xpress Manufacturing, jediný spolupracující vývozce, byl registrován v lednu 2002 a zahájil vlastní provoz v březnu 2002.(27) Bylo zjistěno, ze stroje a zařízení pouzívané ve Vietnamu byly převezeny z přidruzených společností zabývajících se MKV, jez mají sídlo v Číně nebo měly dříve sídlo v Indonésii. Přesun zařízení z Indonésie a Číny do Vietnamu začal v únoru 2002, těsně před uvalením konečných opatření na dovoz MKV s původem v Indonésii a následně po uvalení konečných protidumpingových opatření na dovoz uvedeného výrobku z Číny.(28) Šetření také ukázalo, ze během OP byly veskeré potřebné díly MKV pro vývozce ve Vietnamu vyrobeny přidruzenými společnostmi se sídlem v Číně, zemi podléhající protidumpingovým opatřením. V některých případech byly díly dovezeny v polosmontované formě jako polokrouzky smontované s břitem.(29) Komise zkoumala podíl součástí dovezených z Číny na celkové hodnotě dílů smontovaného výrobku, jak ukládá článek 13(2)(b) základního nařízení. V tomto smyslu byla hodnota dílů, jak dovezených tak celkově obsazených ve smontovaném výrobku, stanovena s ohledem na nákupní hodnotu vsech slozek krouzkových vazačů, např. krouzku, břitu, desky, otvoru a západky.(30) Na tomto základě bylo zjistěno, ze hodnota dílů dovezených společností Office Xpress Manufacturing z Číny představuje daleko více nez 60% celkové hodnoty dílů smontovaného výrobku. Ve skutečnosti veskeré díly smontovaného výrobku nakoupila společnost Office Xpress během OP od svých přidruzených společností v Číně.(31) Komise také zkoumala hodnotu přidanou společností Office Xpress Manufacturing při montázi během OP. To bylo provedeno odečtením nákladů na výrobní spotřebu z čistého obratu, bez výnosů z prodeje odpadu, tzn. vsech výdajů zaplacených dodavatelům a potřebných pro provoz společnosti a na výrobu předmětného výrobku (např. dodávky zbozí a sluzeb). V tomto směru bylo zjistěno, ze hodnota přidaná společností Office Xpress k


text: dovezeným dílům během OP je výrazně nizsí nez 25% výrobních nákladů společnosti.(32) Proto musel být učiněn závěr, ze provoz ve Vietnamu představuje montázní činnost ve smyslu článku 13(2) základního nařízení.2.3.3 Nedostatečný řádný důvod či ekonomické zdůvodnění kromě uvalení protidumpingového cla(33) Uvedená změna ve způsobu obchodování se časově shodovala se zalozením montázního provozu MKV ve Vietnamu a nebyl zjistěn zádný ekonomický důvod pro takovou změnu ve způsobu obchodování. Společnost opravdu nakoupila veskeré díly MKV od přidruzených společností v Číně s nízkou hodnotou přidanou ve Vietnamu. Navíc lze očekávat, ze údajné ekonomické výhody montáze výrobků ve Vietnamu se projeví v celkovém prodeji takového výrobku skupinou. Přesto bylo zjistěno, ze pouze dodávky MKV do EU pocházely z Vietnamu, zatímco jiné trhy byly stále zásobovány přímo z Číny. Společnost dokonce připustila, ze prodej do EU byl realizován pouze z Vietnamu kvůli protidumpingovému clu uvalenému na MKV s původem v Číně.(34) Bylo zjistěno, ze objednávky od zákazníků v EU přijímal přidruzený obchodník, Hong Kong Stationery. Tato společnost informovala Office Xpress Manufacturing ve Vietnamu a jeho přidruzené společnosti v Číně o potřebných dílech a montázní práci nezbytné k zajistění pozadovaných objednávek. Díly byly potom dopraveny do Vietnamu, kde byl smontován konečný výrobek. Tento postup se lisí od způsobu pouzívaného k prodeji do třetích zemí mimo EU, kdy je hotový výrobek kompletně vyroben čínskými výrobci.(35) Veskeré výrobky smontované ve Vietnamu směřují na trh EU a jejich vývoz zabezpečuje přidruzený obchodník v Hong-Kongu, jenz se stará o fakturaci pro zákazníky v EU. Jak bylo jiz uvedeno, MKV vyvázené do třetích zemí byly vyrobeny a přímo vyvezeny z Číny.(36) Vietnamský vývozce tvrdil, ze důvodem k zahájení provozu ve Vietnamu bylo, ze vláda Vietnamu vytvořila příznivé prostředí pro zahraniční investice a zlepsila infrastrukturu. Navíc mzdové náklady jsou daleko nizsí nez v jiných státech Dálného východu. Nakonec bylo konstatováno, ze MKV smontované ve Vietnamu byly vyvázeny výhradně do EU vzhledem k dané situaci na trhu s ohledem na poptávku, výrobní typy a ceny ve srovnání s trhy jiných třetích zemí.(37) Co se týká přitazlivosti zahraničních investic ve Vietnamu, nebyly předlozeny zádné přesvědčivé důkazy, jez by potvrzovaly, ze takové faktory byly skutečně vzaty do úvahy při rozhodování o zahájení provozu v tomto státě. Konkrétní okolnosti tohoto případu, a zvlástě načasování zahájení provozu a typ provozu spíse naznačují, ze důvodem k přesunu do Vietnamu byla existence protidumpingových opatření na dovoz z Číny.(38) S ohledem na mzdové náklady je třeba uvést, ze nebyly předlozeny zádné důkazy podporující tento argument nebo ze by toto byl klíčový faktor při rozhodování společnosti o přesunu do Vietnamu. Ačkoliv mzdové náklady byly výrazně nizsí ve Vietnamu nez v Číně, průzkum ukázal, ze mzdové náklady tvoří pouze mensinovou část nákladů MKV (v průměru cca 3% výrobních nákladů) a ze to nelze povazovat samo o sobě za dostatečný pádný důvod ve smyslu článku 13 základního nařízení.(39) Co se týká situace na jiných trzích v EU a jiných trzích třetích zemí, nebyl předlozen zádný důkaz a tento argument musel být proto odmítnut.(40) Z toho plyne závěr, ze změna ve způsobu obchodování mezi


text: dotyčnými vývozními státy a EU vyplývá z procesu montáze čínských dílů ve Vietnamu, pro coz nebyl shledán zádný ekonomický důvod kromě uvalení cla na dovoz MKV z Lidové republiky Číny.2.3.4 Znehodnocení nápravného účinku protidumpingového cla(41) Byla provedena analýza, zda dovázené výrobky s ohledem na cenu a/nebo mnozství znehodnocují nápravné účinky opatření uplatňovaných na dovoz MKV z Číny.(42) Obchodní analýza ukázala, ze změna ve způsobu dovozu do EU, k níz doslo po uvalení konečných opatření na dovoz zbozí s původem v Číně a Indonésii, podkopává nápravné účinky protidumpingových opatření s ohledem na mnozství dovázené na trh EU. Vietnamská společnost opravdu vyvázela během OP v rámci tohoto setření daleko více do EU nez její přidruzená společnost v Číně během období průzkumu v rámci původního setření.(43) Pokud jde o ceny výrobku dovázeného z Vietnamu, bylo zjistěno, ze ceny pro nesouvisející zákazníky v EU byly v celkovém průměru nizsí nez dumpingové vývozní ceny přidruzené společnosti v Číně během OP v rámci původního setření. Kromě toho vývozní ceny z Vietnamu jsou pod úrovní vylučující poskození stanovenou pro výrobce EU v rámci původního setření(44) Vietnamský vývozce tvrdil, ze Komise nezkoumala, zda dovoz MKV z Vietnamu znehodnocuje vliv protidumpingového cla z pohledu výrobců EU, tzn. zda má dovoz z Vietnamu výrazně negativní vliv na výrobce EU. Tvrdil, ze hlavně nebylo provedeno vlastní zhodnocení konkurenčních podmínek na trhu a jeho změn od uvalení původního cla.(45) Je třeba uvést, ze v rámci současného průzkumu nepozaduje základní nařízení zádné takové setření. Cílem tohoto setření je pouze určit, zda dovoz z Vietnamu obchází opatření uvalená na dovoz předmětného výrobku z Číny. Jak bylo jiz uvedeno, bylo zjistěno, ze tomu tak je. Nápravné účinky původního protidumpingového cla byly tímto způsobem obcházení zákona znehodnoceny vzhledem k velkému mnozství dovezenému za ceny dokonce nizsí nez během původního setření. Proto byl argument odmítnut.(46) Z toho byl učiněn závěr, ze dovoz předmětného výrobku z Vietnamu znehodnocuje nápravné účinky cla s ohledem na cenu a mnozství.2.3.5 Důkaz o dumpingu(47) Nakonec bylo zkoumáno v souladu s článkem 13(1) základního nařízení, zda existuje důkaz o dumpingu ve vztahu k obvyklé hodnotě dříve stanovené pro podobné výrobky. V této souvislosti byly vývozní ceny spolupracujícího výrobce/vývozce MKV z Vietnamu porovnány během OP s obvyklou hodnotou stanovenou v rámci setření vedoucímu k uvalení konečných opatření na podobný výrobek.(48) Pro účely spravedlivého srovnání obvyklé hodnoty a vývozní ceny byly řádně kompenzovány, ve formě úprav, rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Tyto úpravy byly provedeny v souladu s článkem 2(10) základního nařízení a týkaly se dopravy, pojistění a úvěru.(49) V souladu s články 2(11) a 2(12) základního nařízení odhalilo srovnání vázené průměrné obvyklé hodnoty stanovené v původním setření a vázeného průměru vývozních cen během OP tohoto setření, vyjádřené v procentech ceny CIF neprocleně do EU, rozsáhlý vývoz pod trzní cenou - tzn. dumping.(50) Jeden nepřidruzený dovozce tvrdil, ze Komise by neměla stanovit dumpingovou mez podle obvyklé hodnoty určené v původním setření, ale spíse by měla pouzít obvyklou hodnotu určenou v rámci probíhajícího posouzení platnosti. Podobně argumentoval vývozce z Vietnamu, ze Komise by měla stanovit


text: obvyklou hodnotu podle nákladů vzniklých ve Vietnamu.(51) Je třeba uvést, ze podle článku 13 by měly důkazy o dumpingu být zkoumány s ohledem na obvyklé jiz stanovené hodnoty. Pokud jde o probíhající posouzení platnosti, zatím nebyly učiněny zádné závěry, které by se mohly případně pouzít v současném průzkumu. Tyto pozadavky byly proto odmítnuty.2.4 Zájem EU(52) Jeden nepřidruzený dovozce tvrdil, ze ačkoli to není výslovně uvedeno v článku 13 základního nařízení, měl být podrobně zkoumán zájem EU, a předevsím uvázena změna okolností od uvalení konečných opatření.(53) Je známo, ze setření vedoucí k uvalení původních opatření potvrdilo, ze jejich uvalení je v zájmu EU. Článek 13 nevyzaduje setření toho, zda doslo od uvalení opatření ke změně okolností týkajících se stanovení zájmu EU. Nicméně bez ohledu na to, zda by takové setření bylo oprávněné, je známo, ze v zádném případě nebyly ani jednou zainteresovanou stranou předlozeny údaje naznačující, ze uvalení těchto opatření jiz není v zájmu EU. Proto byl učiněn závěr, ze rozsíření opatření na Vietnam s cílem zmaření obcházení zákona, k němuz dochází a jez znehodnocuje nápravné účinky původních opatření, je rovněz v zájmu EU. Z toho důvodu musel být tento argument odmítnut.3. ZÁVĚRY(54) Současný průzkum byl zahájen na zádost přijatou od výrobců EU a obsahující dostatečné důkazy o údajné přepravě (překladu zbozí) MKV s původem v Lidové republice Číny přes Vietnam. Zjistění uvedená v tomto dokumentu skutečně dokazují, ze dochází k obcházení opatření na MKV z Číny přes Vietnam. Díly a součásti jsou převázeny z Číny do Vietnamu a tam jsou potom smontovány před vývozem hotového výrobku do EU. Vzhledem ke zjistění obcházení zákona je navrzeno, aby stávající protidumpingová opatření uvalená na dovoz předmětného výrobku s původem v Číně byla rozsířena na stejný výrobek dovázený z Vietnamu bez ohledu na to, zda jeho původ je deklarován ve Vietnamu či nikoliv.(55) Opatření, která by měla být rozsířena, jsou stanovena ve článku 1(2) původního nařízení ve znění podle protiútlumového řízení, a jsou následující:(a) pro mechanismy se 17 a 23 krouzky (kód TARIC: 8305 10 00*20) se výse cla rovná rozdílu minimální dovozní ceny 325 EUR za 1 000 kusů a volné neproclené ceny přes hranici EU;(b) pro jiné mechanismy nez 17 nebo 23 krouzků (kód TARIC: 8305 10 00*10) je zůstatkové clo 78,8%.(56) V souladu s článkem 14(5) základního nařízení, v němz je uvedeno, ze rozsířená opatření by se měla uplatňovat na dovoz, jenz překročil hranice EU pod registrací zavedenou dle výchozího nařízení, by se mělo vybírat clo za registrovaný dovoz určitých MKV odesílaných z Vietnamu.4. ÁDOST O OSVOBOZENÍ OD CLA(57) Jediný spolupracující vývozce podal zádost o osvobození od navrzeného rozsířeného protidumpingového cla podle článku 13(4) základního nařízení.(58) Šetření ukázalo, ze vývoz této společnosti obcházel opatření uvalená na dovoz předmětného výrobku s původem v Číně. Z toho důvodu v souladu s článkem 13(4) základního nařízení by měla zádost o osvobození být zamítnuta.(59) Ačkoliv nebyl v rámci tohoto setření zjistěn ve Vietnamu zádný jiný vývozce MKV do EU, jiní zainteresovaní vývozci, kteří by chtěli podat zádost o osvobození od rozsířeného protidumpingového cla podle článku


text: 13(4) základního nařízení, budou muset vyplnit dotazník, aby Komise mohla rozhodnout, zda můze být osvobození od cla uznáno. Takové osvobození od cla můze být uděleno po zhodnocení situace na trhu s daným výrobkem, výrobní kapacity a vyuzití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti pokračování v jednání, pro něz není dostatečný řádný důvod ani ekonomické zdůvodnění, a důkazů o dumpingu. Komise obvykle také provádí kontrolní návstěvu na místě. Komisi by musela být neprodleně zaslána zádost obsahující vsechny příslusné informace, a zvlástě jakoukoli změnu v obchodní činnosti společnosti související s výrobou, prodejem a vývozem projednávaného výrobku.PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Konečné protidumpingové clo uvalené podle nařízení (EU) č. 119/97 ve znění nařízení (EU) č. 2100/2000 o dovozu určitých mechanismů krouzkových vazačů, spadající do rámce předpisů CN bez 8305 10 00, s původem v Lidové republice Čína, se tímto rozsiřuje na dovoz určitých mechanismů krouzkových vazačů odesílaných z Vietnamu bez ohledu na to, zda původ je deklarován ve Vietnamu či nikoliv (kódy TARIC 8305 10 00 11 a 8305 10 00 21).Pro účely tohoto nařízení se mechanismus krouzkového vazače skládá ze dvou obdélníkových ocelových plechů nebo drátů a na nich upevněných alespoň čtyřech polokrouzků z ocelového drátu, které jsou spojeny ocelovou deskou. Lze je otevřít buď roztazením polokrouzků nebo pomocí malého západkového mechanismu z oceli upevněného na mechanismu krouzkového vazače.2. Clo rozsířené dle odstavce 1 tohoto článku bude vybíráno za dovoz registrovaný v souladu s články 13(3) a 14(5) nařízení (EU) č. 384/96.3. Současná ustanovení týkající se celních poplatků jsou platná.Článek 21. ádosti o osvobození od cla rozsířeného dle článku 1 musí být podány v písemné formě v jednom z úředních jazyků EU a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování zadatele. ádosti musí být zaslány na tuto adresu:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate BOffice: J-79 05/17B - 1049 BrusselsFax (32 2) 295 65 05Telex COMEU B 21877.2. V souladu s článkem 13(4) nařízení (EU) č. 384/96 můze Komise po konzultaci s poradní komisí povolit svým rozhodnutím osvobození dovozu společností, jez neobcházejí protidumpingová opatření uvalená dle nařízení (EU) č. 119/97 ve znění nařízení (EU) č. 2100/2000, od cla rozsířeného dle článku 1.Článek 3Celním orgánům se tímto nařizuje ukončit registraci dovozu stanovenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 1733/2003.Článek 4Toto nařízení vstupuje v platnost ode dne následujícího po dni zveřejnění ve Věstníku Evropské Unie.Toto nařízení je závazné v plném rozsahu a přímo pouzitelné ve vsech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyn


text:
 |
 52011PC0203
 Návrh NAŘÍZENÍ RADY o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny /* KOM/2011/0203 konecném znení - NLE 2011/0085 */
 [pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 13.4.2011KOM(2011) 203 v konečném znění2011/0085 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a HercegovinyDŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká uplatňování článku 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, jímž bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“), a zejména článku 9 nařízení (ES) č. 1225/2009. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Prozatímní opatření byla uložena nařízením Komise (EU) č. 1036/2010 (Úř. věst. L 298, 16.11.2010, s. 27). |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 17. února 2010 zahájila Komise antidumpingové řízení týkající se dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny Při šetření bylo zjištěno, že dochází k dumpingu dotčeného výrobku, který způsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že uložení antidumpingových opatření není v rozporu se zájmem Unie. Na tomto základě byla uložena prozatímní opatření. Pokračující šetření potvrdilo základní prozatímní zjištění. Z toho důvodu se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, kterým by byla uložena konečná opatření na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, jímž bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená


text: cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhovaný nástroj: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. |2011/0085 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a HercegovinyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, jímž bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ2. Komise nařízením (EU) č. 1036/2010[2] (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.3. Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.4. NÁSLEDNÝ POSTUP5. Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.6. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.7. Je třeba připomenout, že jak je stanoveno v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).8. Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.9. Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.10. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK11. Jelikož k těmto záležitostem nebyly žádné připomínky, 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.12. S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy zeolitu A ve formě prášku jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.13. VÝBĚR VZORKŮ14. Bosenská skupina vyvážejících výrobců („Birac“) se vrátila ke svému tvrzení z prozatímní fáze šetření, že výrobce v Unii, který nebyl zařazen do vzorku (společnost Silkem d.o.o. nebo „Silkem“), by


text: měl být v úplnosti začleněn do odpovědi na dotazník od výrobce v Unii zařazeného do vzorku (společnost MAL Magyar Aluminium nebo „MAL“), jelikož tyto dvě společnosti jsou ve spojení. Tvrdilo se, že pokud by bylo přijato toto vynechání, znamenalo by to diskriminaci mezi výrobci a vývozci v Unii, protože v případech, kdy mají vyvážející výrobci ve spojení sídlo v zemích, kterých se týká antidumpingové šetření, požaduje se od všech těchto výrobců, aby předložili odpovědi na dotazníky. Birac dále tvrdil, že MAL i Silkem by měly být označeny za nespolupracující.15. S těmito tvrzeními nelze souhlasit. Z důvodů objasněných v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení společnosti MAL i Silkem plně spolupracovaly při šetření. Je třeba připomenout, že společnost Silkem v odpovědi na formulář pro výběr vzorku informace poskytla a že tato společnost byla brána v úvahu, pokud jde o ukazatele makroekonomických údajů. Nebyla však uvedena na seznamu společností zařazených do vzorku kvůli své malé velikosti. Společnost Silkem proto nemusela předkládat takzvaná mikrodata a tím spíše tyto údaje nebyly ověřovány. Navíc, jelikož prodej dotčeného výrobku společností Silkem ve srovnání se společností MAL je relativně malý, nic nenasvědčuje tomu, že by konsolidace údajů o společnosti Silkem do údajů o společnosti MAL měla nějaký význam.16. Údajné rozlišování mezi vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii je zcela jasně nepodložené, jelikož situace je jiná. Na jedné straně je šetření existence dumpingu obvykle prováděno na úrovni příslušné společnosti, pro kterou musí instituce vypočítat konkrétní dumpingové rozpětí. Dále se musí na skupinu vyvážejících výrobců pohlížet jako na celek, protože jinak hrozí nebezpečí, že by vývoz byl prováděn prostřednictvím té části skupiny, která má nejnižší úroveň cla. Na druhou stranu, cílem šetření o újmě je zjistit, zda výrobní odvětví Unie jako celek utrpělo podstatnou újmu. V tomto případě se předpokládalo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku v rámci tohoto šetření představují veškerou výrobu v EU, pokud jde o určité ukazatele újmy (mikroekonomické ukazatele). Toto tvrzení se proto zamítá.17. Birac rovněž tvrdil, že Bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL a která dodává tomuto konkrétnímu výrobci v Unii prvotní surovinu (tj. bauxit), by měla rovněž na šetření spolupracovat. V tomto ohledu se připomíná, že tato těžební společnost byla uvedena v odpovědi na dotazník, kterou předložila společnost MAL. Rovněž náklady, spojené se získáváním bauxitu a jeho přeměnou na trihydrát oxidu hlinitého, byly v plném rozsahu oznámeny jako součást nákladů na výrobu, které společnost MAL uvedla. Skupina MAL tudíž zcela splnila požadavky na podání informací stanovené útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá.18. Jelikož k těmto otázkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, s konečnou platností se potvrzuje 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.19. DUMPING20. Běžná hodnota21. Je třeba připomenout, že pokud není znám reprezentativní objem domácího prodeje, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.22. Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období


text: šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Jelikož neexistují jednotlivé typy dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, použil se vážený průměrný zisk. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.23. Po poskytnutí prozatímních zjištění Birac předložil připomínky týkající se určení ziskového rozpětí použitého pro početní zjištění běžné hodnoty. Podle názoru skupiny Birac použitá metodologie porušuje čl. 2 odst. 3 základního nařízení, protože v tomto konkrétním případě je výsledek použití ziskového rozpětí nereprezentativního domácího prodeje při početním zjištění běžné hodnoty stejný, jako kdyby byly použity ceny nereprezentativního domácího prodeje. Tvrdí, že takový nekoherentní přístup nemohl být zamýšlen kombinovaným zněním čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Má rovněž za to, že použité ziskové rozpětí není rozumné a proporcionální, zejména ve srovnání s cílovým ziskem, použitým k výpočtu prodeje pod cenou.24. Birac dále tvrdí, že domácí prodej, vzhledem k jeho charakteru, by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a proto by neměl být použit při stanovení běžné hodnoty.25. Pokud jde o první tvrzení, připomíná se, že použitá metoda je v souladu s ustanoveními základního nařízení a judikaturou vycházející z rozhodnutí WTO, podle nichž se při početním zjištění běžné hodnoty musí použít zisk z prodeje v běžném obchodním styku na domácím trhu, i pokud by uvedený prodej nebyl reprezentativní. V tomto konkrétním případě je nutno připomenout, že jelikož byl veškerý domácí prodej ziskový, početní zjištění běžné hodnoty samozřejmě dospělo ke stejnému výsledku, jako kdyby byla běžná hodnota založena na cenách domácího prodeje. Nejdříve je třeba říci, že zisk a údaje o prodejních, správních a režijních nákladech byly založeny na vlastním domácím prodeji společnosti, považovaném za uskutečněný v běžném obchodním styku. Dále je třeba připomenout, že „rozumnost“ nelze posuzovat vůči cílovému zisku, použitému k výpočtu prodeje pod cenou, jelikož uvedený zisk odráží situaci na trhu Unie při neexistenci dumpingového dovozu, a nemůže proto být správným měřítkem pro určení zisku, který se má použít v kontextu početního zjištění běžné hodnoty. Tvrzení se proto zamítá.26. Pokud jde o tvrzení, že domácí prodej by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, šetření stanovilo, že údaje a důkazy poskytnuté skupinou Birac představují spolehlivý základ pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení tedy nebylo shledáno opodstatněným a bylo zamítnuto.27. Vzhledem k tomu, že neexistují žádné další námitky týkající se určení běžné hodnoty, metodologie popsaná v 21. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.28. Vývozní cena29. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, 27. a 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.30. Srovnání31. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.32. Dumpingové rozpětí33. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění, 30. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.34. ÚJMA35. Od některých výrobců v Unii, dvou uživatelů v EU a jediného bosenského vyvážejícího výrobce byly obdrženy


text: připomínky ke zjištěním týkajícím se újmy.36. Protože už byly argumenty v úplnosti pojednány v prozatímním nařízení, nebudou již v tomto nařízení opakovány.37. Obecné poznámky38. Ze 45. a 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že šetření se týká celého výrobního odvětví Unie a všech výrobců v EU. Navíc jsou faktory újmy, na jejichž základě se dospělo ke zjištění o újmě, zpravidla založeny na údajích vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie. Pokud jsou použity údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, je tento fakt určen v oddílu 5.4 prozatímního nařízení tím, že se v něm odkazuje na „makrodata“. Pokud však nebyly k dispozici informace o výrobním odvětví Unie jako celku, byly použity údaje od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. K těmto otázkám nebyly vzneseny žádné připomínky a prozatímní zjištění se definitivně potvrzují.39. V 34. bodě odůvodnění však byl uveden chybný výrok. Správné znění tohoto bodu odůvodnění mělo být: „všichni výrobci v Unii představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie““.40. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.41. Spotřeba v Unii42. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 35. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.43. Dovoz z dotčené země44. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 39. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.45. Situace výrobního odvětví Unie46. Ukazatele újmy47. V říjnu 2010 došlo k mimořádné události v jedné továrně jednoho výrobce v Unii, společnosti MAL. Čísla, která společnost předložila, však ukazují, že její dodávky dotčeného výrobku byly v lednu 2011 obnoveny. Z toho jasně vyplývalo, že uvedená mimořádná událost neměla závažný dopad na dodávku na trh EU.48. Birac tvrdil, že výše zmíněná bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL, měla v období šetření zisky, a že by měla Komise upravit výrobní náklady a zisky společnosti MAL při výpočtech hospodářských ukazatelů, protože zisková situace společnosti MAL byla údajně redukována kvůli vysokým ziskům, kterých dosáhla s ní spojená těžební společnost v Bosně.49. S ohledem na výše uvedené tvrzení se podotýká, že nákup bauxitu od společnosti ve spojení probíhal za běžných tržních podmínek. Tato otázka se řešila během ověření na místě. Jelikož společnost MAL během období šetření kupovala bauxit od společností ve spojení i od společností, které nejsou ve spojení, přibližně za stejné průměrné ceny, byla Komise spokojena se zjištěním, že byl bauxit kupován za běžné tržní ceny. Z toho důvodu nejsou nutné žádné úpravy vývoje ziskovosti společnosti MAL, který byl použit při výpočtu ziskovosti uvedeném v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.50. Birac rovněž tvrdil, že jelikož si společnost pořizovala některé suroviny přímo ze své výroby hliníku, měla zásadní konkurenční výhodu oproti většině výrobců v EU a tato skutečnost by měla být zohledněna v rozpětí újmy. Tento argument nelze přijmout. Pokud má společnost konkurenční výhodu, mělo by to obvykle mít účinek na celkový výpočet jejího dumpingu vzhledem k nižším


text: nákladům, a proto i nižší běžné hodnotě. Tento druh konkurenční výhody nemá koncepčně nic společného s rozpětím újmy. Rozpětí újmy zkoumá, zda by nižší clo než je dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.51. Uživatelé v Unii tvrdili, že prozatímní posouzení Komise ignorovalo kladný vývoj určitých faktorů újmy (ziskovost, peněžní toky a návratnost investic) a že by měly být analyzovány všechny faktory. Uvedený kladný vývoj však je v posouzení újmy kompletně analyzován. Tento vývoj byl zohledněn, nebyl však v tomto případě považován za rozhodující z důvodů, které jsou uvedeny v prozatímním nařízení (v 52. až 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.52. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 44. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.53. Závěr ohledně újmy54. Při zohlednění výše uvedených skutečností, a protože v tomto ohledu nebyly předloženy žádné další připomínky, závěry uvedené v 65. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.55. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST56. Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že analýza příčin je nesprávná, jelikož Komise uvádí, že v období šetření (2009) bylo pozorováno dočasné zlepšení některých faktorů újmy. Tato strana nesouhlasila s provedeným hodnocením, že vyšší ziskovost dosažená v období šetření ve srovnání s rokem 2008 byla výsledkem krátkodobého dočasného vývoje, který se v roce 2010 nebude opakovat.57. Pokud jde o výše uvedené podání, podotýká se, že argumenty uvedené strany jsou jednoduše výroky, které nejsou podložené žádnými novými důkazy. Stanovisko Komise je naopak podpořeno informacemi předloženými výrobci v EU během šetření, a to jak během prozatímní, tak i během konečné fáze. Informace předložené v době předcházející inspekcím na místě tam byly později potvrzeny. Předpovídané zhoršení ziskového rozpětí po období šetření je rovněž potvrzeno údaji za celý rok 2010, které poskytli dva výrobci v EU. Toto tvrzení se proto zamítá.58. Birac napadl prozatímní zjištění týkající se dopadu dovozu ze třetích zemí. V analýze Komise v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však uvádí, že Birac byl jediným hlavním vývozcem na trh EU. Žádný dovoz z jiných zdrojů prakticky neexistoval. Birac v tomto ohledu nepředložil žádné nové důkazy, a jeho tvrzení se proto zamítá.59. Jeden spolupracující uživatel napadl analýzu uvedenou v prozatímním nařízení, která se týkala poklesu spotřeby, a citoval antidumpingové šetření týkající se barevných televizních obrazovek jakožto precedens, pokud jde o pokles poptávky[3]. Tvrdil, že výše uvedené šetření poklesu poptávky vedlo k uzavření řízení. Mezi případem týkajícím se barevných televizních obrazovek a stávajícím šetřením však není žádná paralela. Pokud jde o případ barevných televizních obrazovek, spotřeba dramaticky poklesla, protože byl dotčený výrobek nahrazen jinými výrobky. Ve stávajícím šetření je naopak pokles spotřeby velmi mírný (7 %, jak je uvedeno v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vývoj spotřeby byl dále důkladně probrán v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a dříve uvedený spolupracující uživatel nebyl schopen poskytnout žádné důkazy, kterými by zjištění Komise vyvrátil. Tato tvrzení se proto zamítají.60. Ve světle shora uvedených skutečností se zjištění uvedená v 70. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že


text: podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dumpingovým dovozem, potvrzují.61. ZÁJEM UNIE62. Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že Komise ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení poskytla zavádějící informace týkající se významu nákladů na zeolit pro celkové náklady. Tento uživatel tvrdil zejména, že náklady na zeolit tvoří více než 5 % celkových nákladů, které jsou citovány ve 104. bodě odůvodnění. V tomto ohledu se podotýká, že tato strana nepředložila žádné nové údaje na podporu svého tvrzení, zatímco zjištění Komise byla založena na ověřených informacích od spolupracujících uživatelů. Pokud jde o pojem „celkové náklady“ použitý ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podotýká se, že tento pojem zahrnuje veškeré náklady na výrobu plus prodejní, správní a režijní náklady. Zmíněných „5 % méně“ navíc představuje průměr, do kterého jsou společně zahrnuty prací prostředky i změkčovače vody. Nakonec je třeba rovněž vyjasnit, že náklady na zeolit ve změkčovačích vody jsou vyšší než v pracích prostředcích, jeho zdaleka nejdůležitější použití se však týká pracích prostředků. Pokud jde o tohoto určitého spolupracujícího uživatele, představovaly změkčovače vody skutečně pouze malou část obratu jeho navazujících výrobků používajících zeolit. Toto tvrzení se proto zamítá.63. Jeden spolupracující uživatel napadl prozatímní zjištění 102. bodu odůvodnění, že Čína představuje potenciální alternativní zdroj dodávek. S ohledem na uvedené komentáře Komise uznává, že ačkoliv někteří čínští obchodníci vstoupili během období šetření na trh EU, není pravděpodobné, že by se v blízké budoucnosti stali hlavním dodavatelem (viz výše 41. bod odůvodnění). Vzhledem k využití kapacit dotčeného výrobku v Evropské unii Komise i nadále zastává svůj názor, že pokud jde o dotčený výrobek, žádné problémy s dodávkami neexistují. Toto tvrzení se proto zamítá.64. Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že pokud by byla v důsledku tohoto šetření uložena cla, zvýšily by se náklady na zeolit do té míry, že by se rovněž zvýšila jeho cena ve výrobcích, jako jsou prací prášky a změkčovače vody, což by zvýšilo spotřebitelské ceny. Tento argument vychází z předpokladu, že uživatelé v důsledku antidumpingového cla přenesou zvýšení cen zeolitu dále. Zaprvé je Komise toho názoru, že výrobci v Unii budou mít díky uložení opatření prospěch z větších úspor z rozsahu a ne z toho, že zvýší ceny (viz 108. až 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Nakonec je třeba říci, jak již bylo výše uvedeno, že jen malá část nákladů v rámci celkových nákladů na výrobu navazujících výrobků souvisí se zeolitem, takže jakýkoli důsledek cla, jakkoli nepravděpodobný, by nezpochybnil prozatímní závěr, že proti uložení opatření neexistují žádné nadřazené důvody v zájmu Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.65. Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že by mohl při výrobě svých pracích prášků přejít na recept nevyužívající zeolit, což by negativně ovlivnilo výrobce zeolitu v EU. Výrobci v EU jsou si vědomi na základě informací ze spisu „k nahlédnutí zúčastněným stranám“, že toto riziko pro jejich podnikání existuje. Neexistují však žádné konkrétní důkazy, na jejichž základě by bylo možné zhodnotit údajný dopad tohoto hypotetického přechodu na jiný recept na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.66. Výše zmíněné body byly zohledněny v konečné fázi šetření, jeho hlavní závěry však


text: nezměnily. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 93. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. Je tudíž učiněn závěr, že nebyly vzneseny žádné argumenty naznačující, že není v zájmu Unie uložit opatření na základě tohoto šetření.67. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ68. Úroveň pro odstranění újmy69. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 114. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.70. Konečná opatření71. S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Byla vypočtena ve výši 28,1 %.72. Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.73. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA74. Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením.75. PODOBA OPATŘENÍ76. Během šetření nabídl bosenský vyvážející výrobce, společnost Alumina d.o.o. Zvornik, spolu s jeho společností ve spojení v Unii, Kauno Tiekimas AB se sídlem v Kaunasu (Litvě), cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Podotýká se, že v nedávné době se Fabrica glinice „Birac“ stala holdingovou společností a Alumina d.o.o., se sídlem ve Zvorniku, zůstala jediným vyvážejícím výrobcem této skupiny.77. Komise nabídku zvážila. Podotýká se, že dotčený výrobek je komoditním výrobkem, který se vyskytuje pouze v jednom druhu a v jedné specifikaci, což vylučuje možné riziko cenové kompenzace různými druhy výrobků. Šetření prokázalo, že veškerý vývoz do Unie byl fakturován prostřednictvím společnosti ve spojení v Unii (tj. společnosti Kauno Tiekimas AB v Kaunasu, Litvě). Tato společnost ve spojení prodává rovněž další výrobky vyráběné skupinou Birac. Trh se zeolitem A ve formě prášku je však jasně určen a odběratelé nakupující zeolit A ve formě prášku by přirozeně nekupovali jiné výrobky vyráběné skupinou Birac. Proto byl učiněn závěr, že riziko křížové kompenzace (kupř. prodáváním jiných výrobků stejným zákazníkům) je velmi nízké.78. Rozhodnutím 2011/XX/EU Komise přijala nabídku cenového závazku od společnosti Alumina d.o.o. Zvornik a její společnosti ve spojení Kauno Tiekimas. Rada uznává, že nabídka závazku odstraňuje účinky dumpingu působícího újmu a v dostatečné míře omezuje riziko obcházení.79. K tomu, aby mohla Komise a celní orgány nadále účinně sledovat, zda společnost Alumina d.o.o. Zvornik a její společnost ve spojení dodržují závazek, jakmile je příslušnému celnímu orgánu předložen požadavek na propuštění zboží do volného oběhu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující přinejmenším tři prvky uvedené v příloze a prohlášení, stanovené v této příloze, ii) tím, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno buď přímo společností Alumina d.o.o. Zvornik prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo přímo fakturováno společností


text: Kauno Tiekimas prvnímu odběrateli v Unii, který není ve spojení, a iii) tím, že zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.80. Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká k okamžiku přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.81. Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno v 56. a 57. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.82. Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazku.83. Z výše uvedených důvodů považuje Komise závazek nabídnutý společností Alumina d.o.o. Zvornik a společností Kauno Tiekimas za přijatelný. Dotčeným společnostem byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.84. V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842 10 00 30), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 28,1 %.3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.Článek 21. Dovoz, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2011/XX/EU ve znění pozdějších předpisů, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 za podmínky, že:– zboží je vyráběno, dodáváno a buď fakturováno přímo společností Alumina d.o.o., se sídlem Zvornik, Bosna a Hercegovina, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo je fakturováno přímo společností Kauno Tiekimas AB, se sídlem Kaunas, Litva, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, a– k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a– zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.2. K okamžiku přijetí prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu vzniká celní dluh:– pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo– pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.Článek 3S konečnou platností se vybírají