text:
věst. L 298, 17.11.2003, s. 23).
 —
 32003 R 1982: nařízení Komise (ES) č. 1982/2003 ze dne 21. října 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o pravidla pro výběr a dohledávání (Úř. věst. L 298, 17.11.2003, s. 29).
 —
 32003 R 1983: nařízení Komise (ES) č. 1983/2003 ze dne 7. listopadu 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o seznam cílových primárních proměnných (Úř. věst. L 298, 17.11.2003, s. 34), ve znění:
 —
 32007 R 0973: nařízení Komise (ES) č. 973/2007 ze dne 20. srpna 2007 (Úř. věst. L 216, 21.8.2007, s. 10).
 —
 32004 R 0028: nařízení Komise (ES) č. 28/2004 ze dne 5. ledna 2004, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o podrobný obsah průběžné a závěrečné zprávy o kvalitě (Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 42).
 —
 32006 R 0315: nařízení Komise (ES) č. 315/2006 ze dne 22. února 2006, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU–SILC) ohledně seznamu cílových sekundárních proměnných, které se týkají podmínek bydlení (Úř. věst. L 52, 23.2.2006, s. 16).
 —
 32007 R 0215: nařízení Komise (ES) č. 215/2007 ze dne 28. února 2007, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o seznam cílových sekundárních proměnných, které se týkají nadměrného zadlužení a finančního vyloučení (Úř. věst. L 62, 1.3.2007, s. 8).
 —
 32008 R 0362: nařízení Rady (ES) č. 362/2008 ze dne 14. dubna 2008, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o seznam cílových sekundárních proměnných pro rok 2009, které se týkají hmotné deprivace (Úř. věst. L 112, 24.4.2008, s. 1).
 —
 32009 R 0646: nařízení Komise (ES) č. 646/2009 ze dne 23. července 2009, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o seznam cílových sekundárních proměnných pro rok 2010, které se týkají sdílení zdrojů v rámci domácností (Úř. věst. L 192, 24.7.2009, s. 3).
 —
 32010 R 0481: nařízení Komise (EU) č. 481/2010 ze dne 1. června 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o seznam cílových sekundárních proměnných pro rok 2011, které se týkají mezigeneračního přenosu znevýhodnění (Úř. věst. L 135, 2.6.2010, s. 38).
 —
 32010 R 1157: nařízení Komise (EU) č. 1157/2010 ze dne 9. prosince 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC),


text:
pokud jde o seznam cílových sekundárních proměnných pro rok 2012, které se týkají podmínek bydlení (Úř. věst. L 326, 10.12.2010, s. 3).
 —
 32012 R 0062: nařízení Komise (EU) č. 62/2012 ze dne 24. ledna 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o seznam cílových sekundárních proměnných pro rok 2013, které se týkají dobrých životních podmínek (Úř. věst. L 22, 25.1.2012, s. 9).
 —
 32007 R 0862: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 ze dne 11. července 2007 o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 311/76 o sestavování statistik o zahraničních pracovnících (Úř. věst. L 199, 31.7.2007, s. 23).
 —
 32010 R 0216: nařízení Komise (EU) č. 216/2010 ze dne 15. března 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany, pokud jde o definice kategorií důvodů pro vydání povolení k pobytu (Úř. věst. L 66, 16.3.2010, s. 1).
 —
 32010 R 0351: nařízení Komise (EU) č. 351/2010 ze dne 23. dubna 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany, pokud jde o definice kategorií skupin zemí pro zemi narození, zemi předchozího místa obvyklého pobytu, zemi příštího místa obvyklého pobytu a pro státní občanství (Úř. věst. L 104, 24.4.2010, s. 37).
 Pro účely této dohody se uvedené nařízení upravuje takto:
 pro datové položky 1.2 (skupiny země narození), 1.3 (Skupiny země předchozího místa obvyklého pobytu) a 1.4 (Skupiny země příštího místa obvyklého pobytu) v příloze je prvním rokem, který se použije pro Švýcarsko, rok 2011.
 —
 32008 R 0453: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 453/2008 ze dne 23. dubna 2008 o čtvrtletní statistice volných pracovních míst ve Společenství (Úř. věst. L 145, 4.6.2008, s. 234).
 —
 32008 R 1062: nařízení Komise (ES) č. 1062/2008 ze dne 28. října 2008, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 453/2008 o čtvrtletní statistice volných pracovních míst ve Společenství, pokud jde o postupy očištění od sezonních vlivů a zprávy o kvalitě (Úř. věst. L 285, 29.10.2008, s. 3).
 —
 32009 R 0019: nařízení Komise (ES) č. 19/2009 ze dne 13. ledna 2009, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 453/2008 o čtvrtletní statistice volných pracovních míst ve Společenství, pokud jde o definici volného pracovního místa, referenční dny pro sběr údajů, specifikace předávání údajů a studie proveditelnosti (Úř. věst. L 9, 14.1.2009, s. 3).
 Akty, které berou smluvní strany na vědomí
 Smluvní strany berou na vědomí toto nezávazné doporučení:
 —
 32009 H 0824: doporučení Komise 2009/824/ES ze dne 29. října 2009 o používání Mezinárodní klasifikace zaměstnání (ISCO-08) (Úř. věst. L 292, 10.11.2009, s. 31).
 HOSPODÁŘSKÁ STATISTIKA
 —
 31995 R 2494: nařízení Rady (ES) č. 2494/95 ze dne 23. října 1995 o harmonizovaných indexech spotřebitelských cen (Úř. věst. L 257, 27.10.1995, s. 1).
 V případě Švýcarska

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
se nařízení vztahuje na harmonizaci indexů spotřebitelských cen pro mezinárodní srovnávání.
 Nemá význam pro výpočet harmonizovaných indexů spotřebitelských cen v rámci hospodářské a měnové unie.
 Pro účely Dohody se uvedené nařízení upravuje takto:
 a)
 ustanovení čl. 2 písm. c) a odkazy na ISCMU v čl. 8 odst. 1 a v článku 11 se nepoužijí;
 b)
 ustanovení čl. 5 odst. 1 písm. a) se nepoužije;
 c)
 ustanovení čl. 5 odst. 2 se nepoužije;
 d)
 konzultace s EMI podle čl. 5 odst. 3 se neprovádějí.
 —
 31996 R 1749: nařízení Komise (ES) č. 1749/96 ze dne 9. září 1996, kterým se stanoví počáteční prováděcí opatření k nařízení Rady (ES) č. 2494/95 o harmonizovaných indexech spotřebitelských cen (Úř. věst. L 229, 10.9.1996, s. 3), ve znění:
 —
 31998 R 1687: nařízení Rady (ES) č. 1687/98 ze dne 20. července 1998 (Úř. věst. L 214, 31.7.1998, s. 12),
 —
 31998 R 1688: nařízení Rady (ES) č. 1688/98 ze dne 20. července 1998 (Úř. věst. L 214, 31.7.1998, s. 23),
 —
 32007 R 1334: nařízení Komise (ES) č. 1334/2007 ze dne 14. listopadu 2007 (Úř. věst. L 296, 15.11.2007, s. 22).
 —
 31996 R 2214: nařízení Komise (ES) č. 2214/96 ze dne 20. listopadu 1996 o harmonizovaných indexech spotřebitelských cen (HISC): předávání a zveřejňování dílčích indexů HISC (Úř. věst. L 296, 21.11.1996, s. 8), ve znění:
 —
 31999 R 1617: nařízení Komise (ES) č. 1617/1999 ze dne 23. července 1999 (Úř. věst. L 192, 24.7.1999, s. 9),
 —
 31999 R 1749: nařízení Komise (ES) č. 1749/1999 ze dne 23. července 1999 (Úř. věst. L 214, 13.8.1999, s. 1),
 —
 32001 R 1920: nařízení Komise (ES) č. 1920/2001 ze dne 28. září 2001 (Úř. věst. L 261, 29.9.2001, s. 46),
 —
 32005 R 1708: nařízení Komise (ES) č. 1708/2005 ze dne 19. října 2005 (Úř. věst. L 274, 20.10.2005, s. 9).
 —
 31998 R 2646: nařízení Komise (ES) č. 2646/98 ze dne 9. prosince 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud se jedná o minimální standardy pro používání tarifů v harmonizovaném indexu spotřebitelských cen (Úř. věst. L 335, 10.12.1998, s. 30).
 —
 31999 R 1617: nařízení Komise (ES) č. 1617/1999 ze dne 23. července 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud se jedná o minimální standardy pro zacházení s pojištěním v harmonizovaném indexu spotřebitelských cen, a kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 2214/96 (Úř. věst. L 192, 24.7.1999, s. 9).
 —
 31999 R 2166: nařízení Rady (ES) č. 2166/1999 ze dne 8. října 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2494/95, pokud se jedná o minimální standardy zacházení s produkty v odvětvích zdravotnictví, školství a sociální péče v harmonizovaném indexu spotřebitelských cen (Úř. věst. L 266, 14.10.1999, s. 1).
 —
 32000 R 2601: nařízení Komise (ES) č. 2601/2000 ze dne 17. listopadu 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud se jedná o dobu zachycení kupních cen v harmonizovaném indexu spotřebitelských cen (Úř. věst. L


text:
300, 29.11.2000, s. 14).
 —
 32000 R 2602: nařízení Komise (ES) č. 2602/2000 ze dne 17. listopadu 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud se jedná o minimální standardy pro zacházení s cenovými slevami v harmonizovaném indexu spotřebitelských cen (Úř. věst. L 300, 29.11.2000, s. 16), ve znění:
 —
 32001 R 1921: nařízení Komise (ES) č. 1921/2001 ze dne 28. září 2001 (Úř. věst. L 261, 29.9.2001, s. 49).
 —
 32001 R 1920: nařízení Komise (ES) č. 1920/2001 ze dne 28. září 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud se jedná o minimální standardy pro zacházení s poplatky za služby v poměru k hodnotám transakcí v harmonizovaném indexu spotřebitelských cen, a kterým se mění nařízení (ES) č. 2214/96 (Úř. věst. L 261, 29.9.2001, s. 46).
 —
 32001 R 1921: nařízení Komise (ES) č. 1921/2001 ze dne 28. září 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud se jedná o minimální standardy pro revize harmonizovaného indexu spotřebitelských cen, a kterým se mění nařízení (ES) č. 2602/2000 (Úř. věst. L 261, 29.9.2001, s. 49).
 —
 32005 R 1708: nařízení Komise (ES) č. 1708/2005 ze dne 19. října 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud jde o společné referenční období pro harmonizovaný index spotřebitelských cen, a kterým se mění nařízení (ES) č. 2214/96 (Úř. věst. L 274, 20.10.2005, s. 9).
 —
 32006 R 0701: nařízení Rady (ES) č. 701/2006 ze dne 25. dubna 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2494/95, pokud jde o časový rozsah zjišťování cen harmonizovaného indexu spotřebitelských cen (Úř. věst. L 122, 9.5.2006, s. 3).
 —
 32009 R 0330: nařízení Komise (ES) č. 330/2009 ze dne 22. dubna 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud jde o minimální standardy pro nakládání se sezónními produkty v rámci harmonizovaných indexů spotřebitelských cen (Úř. věst. L 103, 23.4.2009, s. 6).
 —
 32010 R 1114: nařízení Komise (EU) č. 1114/2010 ze dne 1. prosince 2010, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud jde o minimální standardy pro kvalitu vážení harmonizovaných indexů spotřebitelských cen (HISC), a zrušuje nařízení Komise (ES) č. 2454/97 (Úř. věst. L 316, 2.12.2010, s. 4).
 —
 32007 R 1445: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1445/2007 ze dne 11. prosince 2007 o stanovení společných pravidel pro poskytování základních informací o paritách kupní síly a pro jejich výpočet a zveřejňování (Úř. věst. L 336, 20.12.2007, s. 1).
 —
 32011 R 0193: nařízení Komise (EU) č. 193/2011 ze dne 28. února 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1445/2007, pokud jde o systém kontroly kvality pro parity kupní síly (Úř. věst. L 56, 1.3.2011, s. 1).
 —
 31996 R 2223: nařízení Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (Úř. věst. L 310, 30.11.1996, s. 1), ve znění:
 —
 31998


text:
R 0448: nařízení Rady (ES) č. 448/98 ze dne 16. února 1998 (Úř. věst. L 58, 27.2.1998, s. 1),
 —
 32000 R 1500: nařízení Komise (ES) č. 1500/2000 ze dne 10. července 2000 (Úř. věst. L 172, 12.7.2000, s. 3),
 —
 32000 R 2516: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2516/2000 ze dne 7. listopadu 2000 (Úř. věst. L 290, 17.11.2000, s. 1),
 —
 32001 R 0995: nařízení Komise (ES) č. 995/2001 ze dne 22. května 2001 (Úř. věst. L 139, 23.5.2001, s. 3),
 —
 32001 R 2558: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2558/2001 ze dne 3. prosince 2001 (Úř. věst. L 344, 28.12.2001, s. 1),
 —
 32002 R 0113: nařízení Komise (ES) č. 113/2002 ze dne 23. ledna 2002 (Úř. věst. L 21, 24.1.2002, s. 3),
 —
 32002 R 1889: nařízení Komise (ES) č. 1889/2002 ze dne 23. října 2002 (Úř. věst. L 286, 24.10.2002, s. 1),
 —
 32003 R 1267: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1267/2003 ze dne 16. června 2003 (Úř. věst. L 180, 18.7.2003, s. 1),
 —
 32007 R 1392: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1392/2007 ze dne 13. listopadu 2007 (Úř. věst. L 324, 10.12.2007, s. 1),
 —
 32009 R 0400: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 400/2009 ze dne 23. dubna 2009 (Úř. věst. L 126, 21.5.2009, s. 11),
 —
 32010 R 0715: nařízení Komise (EU) č. 715/2010 ze dne 10. srpna 2010 (Úř. věst. L 210, 11.8.2010, s. 1).
 Pro účely Dohody se uvedené nařízení upravuje takto:
 a)
 tam, kde se uvedené nařízení týká odvětví, může Švýcarsko sbírat údaje pro institucionální jednotky;
 b)
 regionální členění údajů, jak je vyžaduje uvedené nařízení, není pro Švýcarsko povinné;
 c)
 členění vývozu a dovozu služeb podle EU/třetích zemí, jak je vyžaduje uvedené nařízení, není pro Švýcarsko povinné;
 d)
 v příloze B, v části „Odchylky k tabulkám podle členských států“ se za bod 27. SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ vkládá toto:
 „28. ŠVÝCARSKO
 28.1 Odchylky k tabulkám
 Tab. č.
 Proměnná/položka
 Odchylka
 Období, které odchylka pokrývá
 První předání v
 1
 Všechny
 Nepředává se
 1980–1989
 1998
 Zaměstnanost
 Bez rozlišení zaměstnanci / osoby samostatně výdělečně činné
 Všechna
 Náhrady zaměstnancům
 Členění D.1 pouze pro roční údaje v T + 9
 Všechna
 3
 Všechny
 Nepředává se
 1980–1989
 1998
 Členění A21
 1990–1997
 Členění A64 s určitou agregací
 od roku 1998
 Zaměstnanost
 Bez rozlišení zaměstnanci/osoby samostatně výdělečně činné
 Všechna
 5
 COICOP
 Nepředává se
 1980–1989
 1998
 6–7
 Všechny
 Nepředává se
 1995–1999
 2005
 Předání v T + 11 (domácnosti) a v T + 21 (ostatní odvětví)
 2000–2014
 Předání v T + 9 (domácnosti) a v T + 11 (ostatní odvětví)
 od roku 2015
 2016
 F.51, F.7
 Bez dalšího členění
 Všechna
 8
 Všechny
 Předání v T + 18
 1990–2014
 Předání v T + 9
 od roku 2015
 2016
 10
 Všechny
 Nepředává se
 Všechna
 11
 COFOG
 Nepředává se
 1995–2004
 2008
 12–13, 15–26
 Všechny
 Nepředává se
 Všechna“
 —
 31997 D 0178: rozhodnutí Komise 97/178/ES, Euratom ze dne 10. února 1997, kterým se vymezuje metodika pro přechod mezi Evropským systémem národních a regionálních účtů ve Společenství


text:
(ESA 95) a Evropským systémem integrovaných hospodářských účtů (druhé vydání ESA) (Úř. věst. L 75, 15.3.1997, s. 44).
 —
 31998 D 0715: rozhodnutí Komise 98/715/ES ze dne 30. listopadu 1998, kterým se objasňuje příloha A nařízení Rady (ES) č. 2223/96 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství, pokud jde o zásady měření cen a objemů (Úř. věst. L 340, 16.12.1998, s. 33).
 Pro účely této Dohody se uvedené rozhodnutí upravuje takto:
 Článek 3 (Klasifikace metod podle produktů) se pro Švýcarsko nepoužije.
 —
 32002 D 0990: rozhodnutí Komise 2002/990/ES ze dne 17. prosince 2002, kterým se dále objasňuje příloha A nařízení Rady (ES) č. 2223/96, pokud jde o zásady měření cen a objemů v národních účtech (Úř. věst. L 347, 20.12.2002, s. 42).
 Pro účely této Dohody se uvedené rozhodnutí upravuje takto:
 Článek 2 (Klasifikace metod) se pro Švýcarsko nepoužije.
 —
 32002 R 1889: nařízení Komise (ES) č. 1889/2002 ze dne 23. října 2002, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 448/98, kterým se doplňuje a mění nařízení (ES) č. 2223/96, pokud jde o rozvržení nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb (FISIM) v rámci Evropského systému národních a regionálních účtů (ESA) (Úř. věst. L 286, 24.10.2002, s. 11).
 —
 32003 R 1287: nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 ze dne 15. července 2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) (Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 1).
 —
 32005 R 0116: nařízení Komise (ES, Euratom) č. 116/2005 ze dne 26. ledna 2005 o nakládání s vratkami DPH osobám nepovinným k dani a osobám povinným k dani, pokud jde o činnosti osvobozené od daně, pro účely nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (Úř. věst. L 24, 27.1.2005, s. 6).
 —
 32005 R 1722: nařízení Komise (ES) č. 1722/2005 ze dne 20. října 2005 o zásadách pro odhad služeb bydlení pro účely nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (Úř. věst. L 276, 21.10.2005, s. 5).
 —
 32000 R 0264: nařízení Komise (ES) č. 264/2000 ze dne 3. února 2000, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 2223/96, pokud jde o konjunkturální statistiku veřejných financí (Úř. věst. L 29, 4.2.2000, s. 4).
 Pro účely Dohody se znění ustanovení v tabulkách 25.1 a 25.2 uvedeného nařízení upravuje takto:
 a)
 Švýcarsko nemusí provádět členění sociálních dávek D.60 v D.62 a D.631M;
 b)
 Švýcarsko nemusí provádět členění sociálních příspěvků D.61 v D.611 a D.612;
 c)
 Švýcarsko nemusí provádět členění kapitálových transferů D.9 v D.91 a D.9N;
 d)
 první údaje budou předány v roce 2012 + t12 (na konci prosince) pro třetí čtvrtletí roku 2012 a zpětně od prvního čtvrtletí roku 1999.
 —
 32002 R 1221: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2002 ze dne 10. června 2002 o čtvrtletních nefinančních účtech vládních institucí (Úř. věst. L 179, 9.7.2002, s. 1).
 Pro účely Dohody se znění ustanovení v tabulkách 25.1 a 25.2 uvedeného nařízení upravuje takto:
 a)
 Švýcarsko nemusí provádět členění sociálních dávek D.60 v D.62


text:
a D.631M;
 b)
 Švýcarsko nemusí provádět členění sociálních příspěvků D.61 v D.611 a D.612;
 c)
 Švýcarsko nemusí provádět členění kapitálových transferů D.9 v D.91 a D.9N;
 d)
 první údaje budou předány v roce 2012 + t12 (na konci prosince) pro třetí čtvrtletí roku 2012 a zpětně od prvního čtvrtletí roku 1999.
 —
 32005 R 0184: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005 ze dne 12. ledna 2005 o statistice Společenství týkající se platební bilance, mezinárodního obchodu službami a přímých zahraničních investic (Úř. věst. L 35, 8.2.2005, s. 23), ve znění:
 —
 32006 R 0602: nařízení Komise (ES) č. 602/2006 ze dne 18. dubna 2006 (Úř. věst. L 106, 19.4.2006, s. 10),
 —
 32009 R 0707: nařízení Komise (ES) č. 707/2009 ze dne 5. srpna 2009 (Úř. věst. L 204, 6.8.2009, s. 3).
 Pro účely Dohody se uvedené nařízení upravuje takto:
 a)
 Švýcarsko nemusí poskytovat údaje pro:
 —
 Tabulka 1 (Euro ukazatele): celá tabulka,
 —
 Tabulka 2 (čtvrtletní platební bilance): Členění portfoliových investic podle zemí,
 —
 Tabulka 3 (mezinárodní obchod službami): Služby celkem, geografické členění úrovně 3 a rozdělení vládních služeb,
 —
 Tabulka 4 (toky přímých investic T + 21) a Tabulka 5 (stavy přímých investic T + 21): Odvětví hospodářské činnosti NOGA na úrovni 3místného kódu;
 b)
 Švýcarsko nemusí do konce roku 2014 předávat údaje pro:
 —
 Tabulka 2 (čtvrtletní platební bilance): Bilance plateb jiných než portfoliových investic,
 —
 Tabulka 3 (mezinárodní obchod službami): Služby celkem, geografické členění úrovně 2,
 —
 Tabulka 4 (toky přímých investic T + 9): Přímé investice v zahraničí celkem: geografické členění úrovně 3 a Přímé investice ve vykazujícím hospodářství celkem: geografické členění úrovně 3,
 —
 Tabulka 4 (toky přímých investic T + 21): Přímé investice v zahraničí celkem: geografické členění úrovně 3 a Přímé investice ve vykazujícím hospodářství celkem: geografické členění úrovně 3 a odvětví hospodářské činnosti NOGA, úroveň 2místného kódu,
 —
 Tabulka 5 (stavy přímých investic T + 21): Aktiva přímých investic v zahraničí celkem: geografické členění úrovně 3 a přímé investice ve vykazujícím hospodářství celkem, závazky celkem geografické členění úrovně 3 a odvětví hospodářské činnosti NOGA na úrovni 2místného kódu.
 —
 32006 R 0601: nařízení Komise (ES) č. 601/2006 ze dne 18. dubna 2006, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005, pokud jde o formát a postup pro předávání údajů (Úř. věst. L 106, 19.4.2006, s. 7).
 Pro účely této dohody se uvedené nařízení upravuje takto:
 Švýcarsko nemusí provádět postupy týkající se formátu a postupy pro předávání údajů do konce roku 2014.
 —
 32008 R 1055: nařízení Komise (ES) č. 1055/2008 ze dne 27. října 2008, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005, pokud jde o kritéria kvality a podávání zpráv o kvalitě v oblasti statistiky platební bilance (Úř. věst. L 283, 28.10.2008, s. 3), ve znění:
 —
 32010 R 1227: nařízení Komise (EU) č. 1227/2010 ze dne 20. prosince 2010 (Úř. věst. L 336, 21.12.2010, s. 15).
 Pro účely této dohody se uvedené nařízení upravuje takto:
 Švýcarsko nemusí až do konce roku 2014


text:
podávat zprávu o kvalitě.
 KLASIFIKACE
 —
 31990 R 3037: nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 ze dne 9. října 1990 o statistické klasifikaci ekonomických činností v Evropském společenství (Úř. věst. L 293, 24.10.1990, s. 1), ve znění:
 —
 31993 R 0761: nařízení Komise (EHS) č. 761/93 ze dne 24. března 1993 (Úř. věst. L 83, 3.4.1993, s. 1),
 —
 32002 R 0029: nařízení Komise (ES) č. 29/2002 ze dne 19. prosince 2001 (Úř. věst. L 6, 10.1.2002, s. 3),
 —
 32006 R 1893: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006 (Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1).
 —
 31993 R 0696: nařízení Rady (EHS) č. 696/93 ze dne 15. března 1993 o statistických jednotkách pro účely statistického zjišťování a analýzy hospodářství ve Společenství (Úř. věst. L 76, 30.3.1993, s. 1), ve znění:
 —
 1 94 N: Aktu o podmínkách přistoupení Norského království, Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království a úpravách smluv, na kterých je založena Evropská unie (Úř. věst. C 241, 29.8.1994, s. 21. ve znění úprav v Úř. věst. L 1, 1.1.1995, s. 1).
 —
 32003 R 1059: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1), ve znění:
 —
 32008 R 0011: nařízení Komise (ES) č. 11/2008 ze dne 8. ledna 2008 (Úř. věst. L 5, 9.1.2008, s. 13),
 —
 32008 R 0176: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 176/2008 ze dne 20. února 2008 (Úř. věst. L 61, 5.3.2008, s. 1),
 —
 32011 R 0031: nařízení Komise (EU) č. 31/2011 ze dne 17. ledna 2011 (Úř. věst. L 13, 18.1.2011, s. 3).
 —
 32008 R 0451: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 451/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se zavádí nová statistická klasifikace produkce podle činností (CPA) a zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 3696/93 (Úř. věst. L 145, 4.6.2008, s. 65).
 ZEMĚDĚLSKÁ STATISTIKA
 —
 31996 L 0016: směrnice Rady 96/16/ES ze dne 19. března 1996 o statistických zjišťováních o mléku a mléčných výrobcích (Úř. věst. L 78, 28.3.1996, s. 27), ve znění:
 —
 32003 L 0107: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/107/ES ze dne 5. prosince 2003 (Úř. věst. L 7, 13.1.2004, s. 40).
 Pro účely této Dohody se uvedená směrnice upravuje takto:
 Švýcarsko není vázáno regionálním členěním údajů, jak je požaduje uvedená směrnice.
 —
 31997 D 0080: rozhodnutí Komise 97/80/ES ze dne 18. prosince 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 96/16/ES o statistických zjišťováních o mléku a mléčných výrobcích (Úř. věst. L 24, 25.1.1997, s. 26), ve znění:
 —
 31998 D 0582: rozhodnutí Rady 98/582/ES ze dne 6. října 1998 (Úř. věst. L 281, 17.10.1998, s. 36),
 —
 32005 D 0288: rozhodnutí Komise 2005/288/ES ze dne 18. března 2005 (Úř. věst. L 88, 7.4.2005, s. 10),
 —
 32011 D 0142: rozhodnutí Komise 2011/142/EU ze dne 3. března 2011 (Úř. věst. L 59, 4.3.2011, s. 66).
 Pro účely této Dohody se uvedené rozhodnutí upravuje takto:
 Švýcarsko


text:
nemusí provádět regionální členění požadované v příloze I tabulce 1: roční produkce kravského mléka.
 —
 32004 R 0138: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 138/2004 ze dne 5. prosince 2003 o souhrnném zemědělském účtu ve Společenství (Úř. věst. L 33, 5.2.2004, s. 1), ve znění:
 —
 32005 R 0306: nařízení Komise (ES) č. 306/2005 ze dne 24. února 2005 (Úř. věst. L 52, 25.2.2005, s. 9),
 —
 32006 R 0909: nařízení Komise (ES) č. 909/2006 ze dne 20. června 2006 (Úř. věst. L 168, 21.6.2006, s. 14),
 —
 32008 R 0212: nařízení Komise (ES) č. 212/2008 ze dne 7. března 2008 (Úř. věst. L 65, 8.3.2008, s. 5).
 —
 32008 R 1166: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008 ze dne 19. listopadu 2008 o statistických zjišťováních o struktuře zemědělských podniků a o statistickém zjišťování o metodách zemědělské výroby a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 571/88 (Úř. věst. L 321, 1.12.2008, s. 14).
 Pro účely této dohody se uvedené nařízení upravuje takto:
 Na Švýcarsko se nevztahuje bod VII přílohy III nařízení.
 —
 32008 R 1242: nařízení Komise (ES) č. 1242/2008 ze dne 8. prosince 2008 o založení klasifikačního systému pro zemědělské podniky ve Společenství (Úř. věst. L 335, 13.12.2008, s. 3), ve znění:
 —
 32009 R 0867: nařízení Komise (ES) č. 867/2009 ze dne 21. září 2009 (Úř. věst. L 248, 22.9.2009, s. 17).
 —
 32009 R 1200: nařízení Komise (ES) č. 1200/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008 o statistických zjišťováních o struktuře zemědělských podniků a o statistickém zjišťování o metodách zemědělské výroby, pokud jde o koeficienty pro velké dobytčí jednotky a definice ukazatelů (Úř. věst. L 329, 15.12.2009, s. 1).
 —
 32008 R 1165: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1165/2008 ze dne 19. listopadu 2008 o statistice chovu hospodářských zvířat a produkce masa a o zrušení směrnic Rady 93/23/EHS, 93/24/EHS a 93/25/EHS (Úř. věst. L 321, 1.12.2008, s. 1).
 Pro účely Dohody se uvedené nařízení upravuje takto:
 a)
 Švýcarsko nemusí sledovat tyto podrobné kategorie pro statistiky chovu požadované v příloze II nařízení:
 —
 Švýcarsko nemusí vytvářet statistiky jatečných zvířat, jak požaduje příloha II, Kategorie pro statistiky chovu hospodářských zvířat, pokud jde o skot ve věku více než jeden rok, ale méně než dva roky, samice (jalovice; samice, které se dosud neotelily),
 —
 Švýcarsko nemusí vytvářet statistiky jiných zvířat, jak požaduje příloha II, Kategorie pro statistiky chovu hospodářských zvířat, pokud jde o skot ve věku více než jeden rok, ale méně než dva roky, samice (jalovice; samice, které se dosud neotelily),
 —
 Švýcarsko nemusí vytvářet statistiky jatečných zvířat, jak požaduje příloha II, Kategorie pro statistiky chovu hospodářských zvířat, pokud jde o skot ve věku nejméně dva roky, samice, jalovice,
 —
 Švýcarsko nemusí vytvářet statistiky jiných zvířat, jak požaduje příloha II, Kategorie pro statistiky chovu hospodářských zvířat, pokud jde o skot ve věku nejméně dva roky, samice, jalovice,
 —
 Švýcarsko nemusí vytvářet statistiky prasat o živé hmotnosti nejméně 50 kg, ale nižší než 80 kg,


text:
jak požaduje příloha II, Kategorie pro statistiky chovu hospodářských zvířat, pokud jde o prasata na výkrm, včetně vyřazených kanců a prasnic,
 —
 Švýcarsko nemusí vytvářet statistiky prasat o živé hmotnosti nejméně 80 kg, ale nižší než 110 kg, jak požaduje příloha II, Kategorie pro statistiky chovu hospodářských zvířat, pokud jde o prasata na výkrm, včetně vyřazených kanců a prasnic,
 —
 Švýcarsko nemusí vytvářet statistiky prasat o živé hmotnosti 110 kg nebo více, jak požaduje příloha II, Kategorie pro statistiky chovu hospodářských zvířat, pokud jde o prasata na výkrm, včetně vyřazených kanců a prasnic,
 —
 Švýcarsko nemusí vytvářet statistiky poprvé zapuštěných prasniček, jak požaduje příloha II, Kategorie pro statistiky chovu hospodářských zvířat, pokud jde o chovná prasata o živé hmotnosti nejméně 50 kg, zapuštěné prasnice,
 —
 Švýcarsko nemusí vytvářet statistiky dosud nezapuštěných prasniček, jak požaduje příloha II, Kategorie pro statistiky chovu hospodářských zvířat, pokud jde o chovná prasata o živé hmotnosti nejméně 50 kg, ostatní prasnice;
 b)
 Švýcarsko nemusí vytvářet statistiky mladého skotu, jak požaduje příloha IV, Kategorie pro statistiky porážek, skot;
 c)
 Švýcarsko nemusí vytvářet statistiky jehňat a ostatních zvířat, jak požaduje příloha IV, Kategorie pro statistiky porážek, ovce;
 d)
 Švýcarsko nemusí vytvářet statistiky koz, jak požaduje příloha IV, Kategorie pro statistiky porážek, kozy;
 e)
 Švýcarsko nemusí vytvářet statistiky kachen a ostatních zvířat, jak požaduje příloha IV, Kategorie pro statistiky porážek, drůbež.
 —
 32009 R 0543: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 543/2009 ze dne 18. června 2009 o statistice plodin a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 837/90 a (EHS) č. 959/93 (Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 1).
 ENERGETICKÁ STATISTIKA
 —
 31990 L 0377: směrnice Rady 90/377/EHS ze dne 29. června 1990 o postupu v rámci Společenství pro zvýšení transparentnosti cen plynu a elektřiny účtovaných konečným průmyslovým velkoodběratelům (Úř. věst. L 185, 17.7.1990, s. 16).
 ENVIRONMENTÁLNÍ STATISTIKY
 —
 32006 R 1893: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006 (Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1).
 —
 32007 R 0973: nařízení Komise (ES) č. 973/2007 ze dne 20. srpna 2007 (Úř. věst. L 216, 21.8.2007, s. 10).“
 (1) Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.
 (2) Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22001A0911(01)
 Úřední věstník L 241 , 11/09/2001 S. 0002 - 0004
 Dohodamezi Evropskou unií a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o činnosti Pozorovatelské mise Evropské unie (EUMM) v Bývalé jugoslávské republice MakedoniiEVROPSKÁ UNIE,na jedné straně,aBÝVALÁ JUGOSLÁVSKÁ REPUBLIKA MAKEDONIE,(dále jen "hostitelská strana") na straně druhé,společně dále uváděné jako "zúčastněné strany",berouce v úvahu, že— Evropské společenství a jeho členské státy nabídly, že v Bývalé jugoslávské republice Makedonii zřídí Pozorovatelskou misi Evropského společenství (ECMM) a že hostitelská strana dne 24. března 1998 předběžně tuto nabídku přijala,— od roku 1998 jsou v Bývalé jugoslávské republice Makedonii přítomni pozorovatelé Evropského společenství/Evropské unie,— Rada Evropské unie přijala dne 22. prosince 2000 společnou akci 2000/811/SZBP o Pozorovatelské misi Evropské unie, kterou se ECMM mění na EUMM a jako taková představuje nástroj společné zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie (SZBP), která vychází z předchozích iniciativ a jejímž cílem je přispět k účinné formulaci politiky Evropské unie vůči západnímu Balkánu,— dne 9. dubna 2001 byla v Lucemburku uzavřena Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií a Evropskými společenstvími a jejich členskými státy,— byla uznána nezávislost, svrchovanost a územní celistvost Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a že trvá silné přání Evropské unie přispívat k dalšímu posílení míru a stability v oblasti,SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:Článek IMandát1. Pozorovatelská mise Evropské unie (dále jen "EUMM"), původně působící v oblasti jako Pozorovatelská mise Evropského společenství (ECMM), která má v současné době své ústředí v Sarajevu, zřídí pracoviště mise ve Skopje a na dalších místech na základě rozhodnutí vedoucího mise, po konzultaci a dohodě s hostitelskou stranou, aby přispěla k účinnější formulaci politiky Evropské unie vůči západnímu Balkánu.EUMM předevšíma) sleduje politický a bezpečností vývoj v rámci své územní působnosti;b) věnuje zvláštní pozornost sledování hranic, otázkám etnických vztahů a návratu uprchlíků;c) poskytuje analytické zprávy na základě přijatých úkolů;d) přispívá k včasnému varování Rady a k budování důvěry v rámci politiky stabilizace prosazované Unií v uvedené oblasti;e) pravidelně informuje hostitelskou stranu o činnosti EUMM včetně, pokud to je obsaženo v úkolech jí svěřených, humanitárních otázek.2. Hostitelská strana poskytne EUMM veškeré informace a plně spolupracuje v zájmu plnění cílů EUMM. Hostitelská strana může jmenovat z příslušných ministerstev styčného důstojníka pro vztahy s EUMM.Článek IIStatus1. Hostitelská strana přijme veškerá nezbytná opatření k zajištění ochrany a bezpečnosti EUMM a jejích členů. Všechna zvláštní opatření navržená hostitelskou stranou mohou být prováděna teprve po schválení vedoucím mise.2. Pro účely výkonu své činnosti mají EUMM a její pracovníci, jakož i jejich dopravní prostředky a vybavení, svobodu pohybu nutnou k uskutečňování mandátu této mise.3. Při výkonu své činnosti mohou být pracovníci EUMM doprovázeni tlumočníkem a na žádost EUMM doprovodným přidělencem, kterého jmenuje hostitelská strana.4. EUMM může vyvěsit vlajku Evropské unie na pracovišti mise ve Skopje a na jiných místech podle rozhodnutí vedoucího mise.5. Vozidla a jiné dopravní prostředky EUMM jsou zřetelně označeny rozlišovacím znakem mise, který bude oznámen příslušným orgánům.Článek IIISložení1. Vedoucího mise EUMM jmenovala Rada Evropské unie. Každý další vedoucí mise bude také jmenován tímto způsobem.2. Další pracovníky EUMM přidělí členské státy Evropské unie. Zvláštní úkoly


text: jim přiděluje vedoucí mise pod vedením generálního tajemníka, vysokého představitele. Norsko a Slovensko, které se v době uzavírání této dohody podílejí na práci EUMM, mohou do EUMM také jmenovat pracovníky, a tak se stát spolu s Evropskou unií a jejími členskými státy vysílajícími stranami.3. Pracovníci EUMM se nazývají pozorovatelé.4. Vlády vysílajících stran jmenují pozorovatele pro potřeby EUMM.5. Počet pozorovatelů určí po konzultaci a dohodě s hostitelskou stranou vedoucí mise.6. Pozorovatelé nepodnikají žádné akce ani činnosti neslučitelné s nestrannou povahou svých úkolů a dodržují zákony hostitelské strany, aniž je dotčen článek VIII.7. EUMM využívá pomoci administrativních a technických pracovníků vysílajících stran. Administrativní a techničtí pracovníci EUMM mají postavení odpovídající postavení administrativních a technických pracovníků vysílajících stran zaměstnaných na velvyslanectvích v souladu s Vídeňskou úmluvou o diplomatických stycích.8. EUMM může podle své potřeby přijmout místní pomocné pracovníky. Na žádost vedoucího mise usnadní hostitelská strana přijetí kvalifikovaných místních pracovníků pro EUMM. Pomocní pracovníci EUMM mají postavení odpovídající postavení občanů přijímajícího státu, kteří pracují na velvyslanectvích na základě Vídeňské úmluvy o diplomatických stycích.Článek IVZbraně a oděv1. Pozorovatelé nesmějí nosit zbraně.2. Pozorovatelé nosí bílý civilní oděv s rozlišujícím označením EUMM.Článek VOdpovědnost1. Za činnost EUMM v Bývalé jugoslávské republice Makedonii odpovídá vedoucí mise.2. Vedoucí mise pravidelně prostřednictvím generálního tajemníka, vysokého představitele informuje Radu Evropské unie o činnosti a zjištěních EUMM.3. V rámci mandátu obsaženého v čl. 1 odst. 1 určuje úkoly EUMM generální tajemník, vysoký představitel v úzké spolupráci s předsednictvím v souladu s politikou Rady týkající se západního Balkánu.4. O činnosti EUMM vedoucí mise pravidelně informuje hostitelskou stranu.Článek VICestování a doprava1. Vozidla a jiné dopravní prostředky EUMM nepodléhají povinné registraci a povolením a všechna vozidla budou pojištěna třetí stranou.2. EUMM smí používat silnice, letiště a jiná zařízení bez placení cel, mýtného nebo jiných poplatků.3. Hostitelská strana umožní EUMM provoz vlastních vozidel a jiných dopravních prostředků.Článek VIIKomunikace1. Členové EUMM mají za obvyklé sazby přístup k odpovídajícím telekomunikačním zařízením hostitelské strany pro účely své činnosti, včetně komunikace s diplomatickými a konzulárními zástupci vysílajících stran.2. EUMM požívá práva na neomezenou komunikaci prostřednictvím svého radiového vybavení (včetně satelitních přístrojů, mobilních telefonů a přenosných vysílaček), telefonů, telegrafů, faxů a dalších prostředků. Hostitelská strana poskytne po podpisu dohody radiové frekvence vysílání.Článek VIIIVýsady a imunity1. EUMM se uděluje postavení diplomatického zastoupení.2. Pozorovatelé požívají během své mise výsad a imunit diplomatických zástupců v souladu s Vídeňskou úmluvou o diplomatických stycích.3. Skopské pracoviště mise, jiná pracoviště mise a všechny dopravní prostředky EUMM jsou nedotknutelné.4. Výsady a imunity uvedené v tomto článku jsou pozorovatelům zaručeny po dobu jejich působení v misi a následně ve vztahu k předešlým činům učiněným v průběhu jejich mise.5. Hostitelská strana umožní vedoucímu mise a pracovníkům EUMM volný pohyb. EUMM poskytne hostitelské straně seznam členů EUMM a předem uvědomí hostitelskou stranu o příjezdu a odjezdu svých pracovníků. Pracovníci patřící k EUMM se prokazují cestovním pasem svého státu a identifikační kartou EUMM.6. Hostitelská strana uznává právo vysílajících stran a EUMM dovážet beze cla nebo jiných omezení vybavení, potraviny, zásoby, a další zboží potřebné pro výlučné a úřední použití EUMM. Hostitelská strana rovněž


text: uznává jejich právo kupovat tyto věci na území hostitelské strany, jakož i dovezené nebo nakoupené vybavení, potraviny, zásoby a další zboží vyvážet nebo s ním jinak nakládat. Hostitelská strana uznává právo pozorovatelů nakupovat, dovážet a vyvážet beze cla nebo jiných omezení věci určené pro jejich osobní potřebu.Článek IXUbytování a praktická ujednáníVláda Bývalé jugoslávské republiky Makedonie souhlasí, že na požádání napomůže EUMM v nalezení vhodných místností a ubytování. Zúčastněné strany rozhodnou o dalších ustanoveních týkajících se výsad a imunit a praktických ujednání, včetně neodkladné zdravotní péče, evakuace v případě mimořádných událostí nebo náležitostí cestovních dokladů.Článek XVstup v platnostTato dohoda vstupuje v platnost dnem podpisu. V období od parafování dohody do jejího podpisu bude hostitelská strana její ustanovení vůči EUMM používat prozatímně. Dohoda zůstává v platnosti do doby, než jedna ze zúčastněných stran vyrozumí s dvouměsíčním předstihem druhou stranu o svém záměru požadovat zastavení výše uvedených činností.Ve Skopje dne 31. srpna v jazyce anglickém ve čtyřech vyhotoveních.Za Evropskou unii+++++ TIFF +++++Za Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22001D0126
 Úřední věstník L 022 , 24/01/2002 S. 0005 - 0006
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 126/2001ze dne 23. listopadu 2001,kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Příloha I Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 102/2001 ze dne 26. října 2001 [1].(2) Rozhodnutí Komise 2000/281/ES ze dne 31. března 2000, kterým se schvaluje plán předložený Německem ohledně eradikace klasického moru prasat u divokých prasat v Sasku-Anhaltsku [2], by mělo být začleněno do Dohody.(3) Rozhodnutí Komise 2000/428/ES ze dne 4. července 2000, kterým se stanoví diagnostické postupy, metody odběru vzorků a kritéria pro vyhodnocování výsledků laboratorních testů pro potvrzení a diferenciální diagnózu vezikulární choroby prasat [3], by mělo být začleněno do Dohody.(4) Toto rozhodnutí by se nemělo vztahovat na Island a Lichtenštejnsko,ROZHODL TAKTO:Článek 1V kapitole I přílohy I Dohody se část 3.2 mění takto:1. Za bod 13 (rozhodnutí Komise 2000/112/ES) se vkládá nový bod, který zní:"14. 32000 D 0428: Rozhodnutí Komise 2000/428/ES ze dne 4 července 2000, kterým se stanoví diagnostické postupy, metody odběru vzorků a kritéria pro vyhodnocování výsledků laboratorních testů pro potvrzení a diferenciální diagnózu vezikulární choroby prasat (Úř. věst. L 167, 7.7.2000, s. 22)."2. Za bod 10 (rozhodnutí Komise 1999/335/ES) se pod nadpisem"AKTY, KTERÉ BEROU STÁTY ESVO A KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO NÁLEŽITĚ V ÚVAHU", vkládá nový bod, který zní:"11. 32000 D 0281: Rozhodnutí Komise 2000/281/ES ze dne 31. března 2000, kterým se schvaluje plán předložený Německem ohledně eradikace klasického moru prasat u divokých prasat v Sasku-Anhaltsku (Úř. věst. L 92, 13.4.2000, s. 27)."Článek 2Znění rozhodnutí 2000/281/ES a 2000/428/ES v norském jazyce, které má být zveřejněno v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství, je platné.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 24. listopadu 2001 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody [4].Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 23. listopadu 2001.Za Smíšený výbor EHPpředsedaE. Bull[1] Úř. věst. L 322, 6.12.2001, s. 6.[2] Úř. věst. L 92, 13.4.2000, s. 27.[3] Úř. věst. L 167, 7.7.2000, s. 22.[4] Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.--------------------------------------------------


text:
 30.6.2010
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 164/92
 Pouze původní texty EHK/OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost je zapotřebí ověřit v nejnovější verzi dokumentu EHK/OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) č. 98 — Jednotná ustanovení pro schvalování světlometů motorových vozidel vybavených výbojkovými zdroji světla
 Zahrnuje veškerá platná znění až po:
 doplněk 13 k původnímu znění předpisu – datum vstupu v platnost: 19. srpen 2010
 OBSAH
 PŘEDPIS
 A. SPRÁVNÍ USTANOVENÍ
 0.
 Rozsah působnosti
 1.
 Definice
 2.
 Žádost o schválení světlometu
 3.
 Značení
 4.
 Schválení
 B. TECHNICKÉ POŽADAVKY NA SVĚTLOMETY
 5.
 Všeobecné požadavky
 6.
 Osvětlení
 7.
 Hodnocení působení nepohodlí ostatním řidičům a/nebo jejich oslňování
 C. DALŠÍ SPRÁVNÍ USTANOVENÍ
 8.
 Změna typu světlometu a rozšíření schválení
 9.
 Shodnost výroby
 10.
 Postihy za neshodnost výroby
 11.
 Definitivní ukončení výroby
 12.
 Názvy a adresy zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek, názvy a adresy správních orgánů
 13.
 Přechodná ustanovení
 PŘÍLOHY
 Příloha 1 –
 Sdělení o udělení, rozšíření, odmítnutí či odnětí schválení typu nebo o ukončení výroby typu světlometu podle předpisu č. 98
 Příloha 2 –
 Příklady uspořádání značek schválení typu
 Příloha 3 –
 Měřicí stěny
 Příloha 4 –
 Zkoušky stability fotometrických parametrů světlometů v provozu
 Dodatek– Přehled dob činností pro zkoušku stability fotometrických parametrů
 Příloha 5 –
 Požadavky na světlomety s rozptylovými skly z plastového materiálu - zkoušení rozptylového skla nebo vzorků materiálu a úplných světlometů
 Dodatek 1– Časová posloupnost schvalovacích zkoušek
 Dodatek 2– Metoda měření rozptylu a propustnosti světla
 Dodatek 3– Metoda zkoušení postřikem
 Dodatek 4– Zkouška přilnavosti lepicí pásky
 Příloha 6 –
 Vztažný střed
 Příloha 7 –
 Označování napětí
 Příloha 8 –
 Minimální požadavky na postupy kontrol shodnosti výroby
 Příloha 9 –
 Minimální požadavky na odběr vzorků inspektorem
 Příloha 10 –
 Ověření „rozhraní“ u potkávacího světla světlometu za pomoci přístrojů
 Příloha 11 –
 Požadavky na LED moduly a světlomety obsahující LED moduly
 A. SPRÁVNÍ USTANOVENÍ
 0. ROZSAH PŮSOBNOSTI (1)
 Tento předpis se vztahuje na:
 a)
 světlomety a
 b)
 rozdělené světelné systémy,
 využívající výbojkové zdroje světla, u vozidel kategorií M, N a L3.
 1. DEFINICE
 Pro účely tohoto předpisu,
 1.1 pro tento předpis se použijí definice uvedené v předpise č. 48 a v sérii jeho změn platných v době podání žádosti o schválení typu.
 1.2 „Rozptylovým sklem“ se rozumí vnější díl světlometu (sestavy), který osvětlující plochou propouští světlo.
 1.3 „Povlakem“ se rozumí jakýkoliv výrobek nebo výrobky nanesené v jedné nebo více vrstvách na vnější stranu rozptylového skla.
 1.4 „Napáječem“ se rozumí elektrické napájení výbojkového zdroje světla. Tento napáječ může být zčásti nebo úplně uvnitř nebo vně světlometu.
 1.5 „Vzájemně přizpůsobeným párem“ se rozumí sada svítilen stejné funkce na levé a pravé straně vozidla.
 1.6 Světlomety různých „typů“ se rozumí světlomety, které se liší takovými podstatnými parametry jako:
 1.6.1
 obchodní název nebo značka;
 1.6.2
 parametry optického systému;
 1.6.3
 začlenění nebo vyloučení součástí, které by při provozu mohly odrazem, lomem, absorpcí, popřípadě deformací měnit optické účinky;
 1.6.4
 vhodnost pro pravostranný nebo levostranný


text:
provoz nebo pro oba systémy provozu;
 1.6.5
 druh vyzařovaného světla (potkávací světlo nebo dálkové světlo nebo obojí);
 1.6.6
 materiály tvořící rozptylová skla a případný povlak;
 1.6.7
 Zařízení určené k instalaci na levé straně vozidla a odpovídající zařízení určenému k instalaci na pravé straně vozidla bude nicméně považováno za zařízení stejného typu.
 1.7 Kdekoli se v tomto předpise odkazuje na standardní žárovku (žárovky) a na výbojkový zdroj (zdroje) světla, rozumí se odkaz na předpis č. 37 resp. č. 99, a jejich série změn platné v době podání žádosti o schválení.
 2. ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ SVĚTLOMETU (2)
 2.1 Žádost o schválení podává držitel obchodního názvu nebo značky světlometu nebo jeho řádně pověřený zástupce. Žádost musí uvádět:
 2.1.1
 zda je světlomet určen pro zajištění potkávacího světla, dálkového světla nebo obou světel;
 2.1.2
 jde-li o světlomet určený pro zajištění potkávacího světla, zda je konstruován pro oba, levostranný i pravostranný provoz, nebo buď pro levostranný, anebo pravostranný provoz;
 2.1.3
 jestliže je světlomet vybaven nastavitelným odrážečem, montážní polohu (polohy) světlometu ve vztahu k zemi a podélné střední rovině vozidla;
 2.1.4
 maximální svislé úhly nad a pod nominální polohou (polohami), které může dosáhnout zařízení k zaměření světlometu;
 2.1.5
 které světelné zdroje jsou napájeny, jsou-li použity různé světelné kombinace;
 2.1.6
 zda je použit rozdělený světelný systém a který typ světla (které typy světla) má tento systém poskytnout;
 2.1.7
 kategorii zdroje světla uvedenou v předpisech č. 37 a 99 a jejich sériích změn platných v době žádosti o schválení.
 Pro rozdělený světelný systém používající nevýměnný výbojkový zdroj světla, který není schválen podle předpisu č. 99, číslo dílu přidělené generátoru světla jeho výrobcem.
 2.2 Ke každé žádosti se přiloží:
 2.2.1
 výkresy ve trojím vyhotovení, dostatečně podrobné, aby umožnily určení typu (viz dále body 3.2 a 4.2). Výkresy musí znázorňovat místo určené pro číslo schválení a doplňkové symboly ve vztahu ke kružnici značky schválení, v případě LED modulu (modulů) také místo vyhrazené pro zvláštní identifikační kód (kódy) modulu (modulů) a musí zobrazit světlomet ve svislém řezu a v náryse, s hlavními detaily optické konstrukce včetně případného drážkování.
 2.2.2
 Stručná technická specifikace obsahující obchodní značku, pokud se používá, a typ napáječe (napáječů) a krajní polohy podle dále uvedeného bodu 6.2.7 v případě, že světlomet vyzařuje světlo určené pro osvětlování zatáček. Pro LED modul (moduly) musí obsahovat:
 a)
 stručný technický popis LED modulu (modulů);
 b)
 výkres s rozměry, základními elektrickými a fotometrickými hodnotami a skutečným světelným tokem.
 Dále pro rozdělený světelný systém stručnou technickou specifikaci zahrnující seznam světlovodů a příslušných optických komponentů a dokumentaci popisující generátor (generátory) světla dostačující k identifikaci. Tato dokumentace musí obsahovat číslo dílu přidělené výrobcem generátoru světla, výkres s rozměry a základní elektrické a fotometrické parametry a oficiální zkušební protokol týkající se bodu 5.8 tohoto předpisu.
 2.2.3
 Následující vzorky:
 2.2.3.1
 pro schválení světlometu dva vzorky od každého typu světlometu, jeden vzorek určený k instalaci na levé straně vozidla a jeden vzorek určený k instalaci na pravé straně vozidla, se standardními výbojkovými zdroji světla, a jeden napáječ od každého případně použitého typu.
 Pro schválení rozděleného světelného systému používajícího nevýměnný výbojkový


text:
zdroj světla, který není schválen podle předpisu č. 99, dva vzorky systému zahrnující generátor světla a jeden napáječ od každého případně použitého typu.
 2.2.4
 Pro zkoušku plastového materiálu, ze kterého jsou rozptylová skla zhotovena:
 2.2.4.1
 čtrnáct rozptylových skel;
 2.2.4.1.1
 deset těchto skel může být nahrazeno deseti vzorky materiálu o rozměrech nejméně 60 × 80 mm, majících plochý nebo vypouklý vnější povrch a převážně plochou část ve středu měření o rozměrech nejméně 15 × 15 mm (s poloměr zakřivení minimálně 300 mm);
 2.2.4.1.2
 každé takové rozptylové sklo nebo vzorek materiálu musí být vyrobeno technologií užívanou při hromadné výrobě;
 2.2.4.2
 odrážeč, na který se mohou rozptylová skla podle pokynů výrobce montovat.
 2.2.5
 Ke zkoušce nepropustnosti UV záření z výbojkových zdrojů světla u dílů zhotovených z plastových materiálů a propouštějících světlo uvnitř světlometu:
 2.2.5.1
 jeden vzorek každého příslušného materiálu použitého ve světlometu nebo vzorek světlometu, který tyto materiály obsahuje. Každý vzorek materiálu musí mít stejný vzhled a příslušné povrchové ošetření (pokud existuje), určené pro použití ve světlometu, který se schvaluje.
 2.2.5.2
 Zkoušení nepropustnosti vnitřních materiálů vůči UV záření světelného zdroje není nutné:
 2.2.5.2.1
 jestliže jsou použity výbojkové zdroje světla typu s nízkou úrovní UV záření, jak je stanoveno v předpise č. 99, nebo;
 2.2.5.2.2
 jestliže jsou přijata opatření k ochraně příslušné části světlometu před UV zářením, např. prostřednictvím skleněných filtrů.
 2.3 V případě rozděleného světelného systému 10 vzorků materiálů a příslušného ochranného povlaku/krytu, ze kterého je zhotoven světlovod a ostatní optické části systému.
 2.4 Materiály, z kterých jsou zhotovena rozptylová skla, a v případě rozděleného světelného systému materiály, z kterých jsou zhotoveny optické části systému a případné příslušné povlaky/kryty, musí být doloženy zkušebními protokoly s jejich parametry, pokud tyto materiály již byly zkoušeny.
 3. ZNAČENÍ
 3.1 Světlomety nebo rozdělené světelné systémy předkládané ke schválení musí být čitelně a označeny nesmazatelným obchodním názvem nebo značkou žadatele.
 3.2 Na rozptylovém skle a na základním tělese (3) musí mít světlomety dostatečně velké místo pro značku schválení a doplňkové symboly, stanovené v kapitole 4; tato místa musí být vyznačena na výkresech uvedených v bodě 2.2.1 výše.
 3.3 Světlomety konstruované tak, aby vyhovovaly požadavkům pravostranného i levostranného provozu, musí mít označení udávající obě polohy nastavení optické jednotky na vozidle nebo výbojkového zdroje světla na odrážeči; tato označení se skládají z písmen „R/D“ pro polohu odpovídající pravostrannému provozu a z písmen „L/G“ pro polohu odpovídající levostrannému provozu.
 3.4 Všechny světelné svazky mohou mít na ploše výstupu světla vztažný střed podle vyobrazení v příloze 6.
 3.5 V případě generátoru světla rozděleného světelného systému používajícího nevýměnný výbojkový zdroj světla, který není schválen podle předpisu č. 99, musí být generátor světla opatřen obchodním názvem nebo značkou svého výrobce a číslem dílu, který je uveden v bodě 2.2.2 výše.
 3.6 U světlometů s LED modulem (moduly) musí mít světlomet vyznačen jmenovité napětí a jmenovitý příkon a zvláštní identifikační kód modulu zdroje světla.
 3.7 U LED modulu (modulů) předložených se světlometem ke schválení:
 3.7.1
 musí být vyznačen obchodní název nebo značka žadatele. Toto značení musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné;
 3.7.2
 musí být vyznačen


text:
specifický identifikační kód modulu. Toto značení musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné.
 Tento specifický identifikační kód musí obsahovat počáteční písmena „MD“ jako „MODUL“ následovaná značkou schválení bez kružnice, která je předepsaná v bodě 4.2.1 dále, a v případě, že je použito několik nestejných modulů zdroje světla, následují doplňkové symboly nebo znaky. Tento specifický identifikační kód musí být znázorněn ve výkresech uvedených v bodě 2.2.1 výše. Značka schválení nemusí být stejná jako značka schválení svítilny, v níž se modul používá, ale obě značky musí pocházet od téhož žadatele.
 3.8 Jestliže je elektronický ovladač zdroje světla, který není součástí LED modulu, použit k řízení LED modulu (modulů), potom musí být označen specifickým identifikačním kódem (kódy), jmenovitým vstupním napětím a příkonem.
 4. SCHVÁLENÍ
 4.1 Obecně
 4.1.1 Schválení se udělí, pokud všechny vzorky typu světlometu dodané ke schválení podle výše uvedené kapitoly 2 splňují požadavky tohoto předpisu.
 4.1.2 Světlomety splňující tento předpis mohou být skupinové, sdružené nebo sloučené s další světelnou nebo signalizační funkcí (funkcemi) za předpokladu, že jejich příslušné světelné funkce nejsou porušeny.
 4.1.3 Pokud skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny/světlomety vyhovují požadavkům více než jednoho předpisu, lze přidělit jedinou značku schválení za předpokladu, že každá/každý ze skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen/světlometů splňuje ustanovení, která se na ni/něj vztahují.
 4.1.4 Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současnosti 00) označují sérii změn zahrnující poslední technické změny tohoto předpisu v době, kdy bylo schválení vydáno. Jedna a táž smluvní strana nemůže přidělit totéž schvalovací číslo jinému typu světlometu, na který se vztahuje tento předpis. Vzájemně přizpůsobený pár se nicméně považuje za jeden typ světlometu.
 4.1.5 Osvědčení o schválení nebo o rozšíření nebo o odmítnutí či odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu světlometu podle tohoto předpisu se zašle stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, na formuláři podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.
 4.1.6 Kromě označení předepsaného v bodě 3.1 musí být každý světlomet, který se shoduje s typem schváleným podle tohoto předpisu, na místě uvedeném v bodě 3.2 výše opatřen schvalovací značkou podle popisu v bodech 4.2 a 4.3 níže.
 4.2 Složení značky schválení
 Značka schválení sestává z:
 4.2.1
 mezinárodního označení schválení, které obsahuje:
 4.2.1.1
 písmeno „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (4)
 4.2.1.2
 číslo schválení, jak je předepsáno výše v bodě 4.1.4;
 4.2.2
 následujícího doplňkového symbolu nebo symbolů:
 4.2.2.1
 u světlometů, které splňují pouze požadavky pro levostranný provoz, z vodorovné šipky směřující vpravo při pohledu na světlomet, tj. k té straně vozovky, na které je provoz;
 4.2.2.2
 u světlometů, které jsou za pomoci vhodného nastavení optické jednotky nebo zdroje světla konstruovány pro splnění požadavků obou dopravních systémů, z vodorovné šipky s hroty na obou stranách, přičemž hroty směřují vlevo a vpravo;
 4.2.2.3
 u světlometů, které splňují požadavky tohoto předpisu pouze pro potkávací světlo, z písmen „DC“;
 4.2.2.4
 u světlometů, které splňují požadavky tohoto předpisu pouze pro dálkové světlo, z písmen „DR“;
 4.2.2.5
 u světlometů, které splňují požadavky tohoto předpisu pro potkávací i dálkové světlo, z písmen „DCR“;
 4.2.2.6


text:
u světlometů s rozptylovým sklem z plastového materiálu z písmen „PL“, která jsou umístěna vedle symbolů předepsaných v bodech 4.2.2.3 až 4.2.2.5 výše;
 4.2.2.7
 u světlometů vyhovujících požadavkům tohoto předpisu, pokud jde o dálkové světlo, z údaje o maximální svítivosti, vyjádřeném referenční značkou definovanou v bodě 6.3.2.2 níže, umístěnou v blízkosti kružnice s písmenem „E“ uvnitř;
 v případě sloučených světlometů musí být údaj o maximální svítivosti dálkového světla vyjádřen výše uvedeným způsobem.
 4.2.2.8
 U rozdělených světelných systémů je písmeno „D“ vyžadované v bodech 4.2.2.3, 4.2.2.4 a 4.2.2.5 nahrazeno na základě stejných požadavků písmeny „DLS“.
 4.2.3
 Na osvědčení o schválení a formuláři sdělení, zasílaném státům, které jsou smluvními stranami dohody a které uplatňují tento předpis, musí být ve všech případech uvedeny příslušné pracovní postupy užité při zkoušení podle bodu 1.1.1.1 přílohy 4 a přípustné (přípustná) napětí podle bodu 1.1.1.2 přílohy 4.
 V příslušných případech se zařízení označí takto:
 4.2.3.1
 u světlometů, které splňují požadavky tohoto předpisu a které jsou konstruovány tak, že potkávací světlo nesmí být současně rozsvíceno s kteroukoliv jinou sloučenou funkcí: se za symbolem potkávacího světlometu v značce schválení umístí šikmá čára (/).
 4.2.3.2
 Požadavek podle výše uvedeného bodu 4.2.3.1 se netýká světlometů splňujících požadavky tohoto předpisu, které jsou konstruovány tak, že potkávací a dálkové světlo jsou zajišťovány stejným výbojkovým zdrojem světla.
 4.2.4
 Dvě číslice čísla schválení (00 pro předpis v současném znění) udávají sérii změn začleňující nejaktuálnější závažné technické úpravy předpisu v době vydání schválení a případná požadovaná šipka může být zakreslena v blízkosti výše uvedených doplňkových symbolů.
 4.2.5
 Značky a symboly, o nichž pojednávají body 4.2.1 až 4.2.3 výše, musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné. Mohou být umístěny na vnitřní nebo vnější části (průhledné nebo neprůhledné) světlometu, kterou není možno oddělit od průhledné části světlometu, z níž je vyzařováno světlo. U rozděleného světelného systému s vnějším rozptylovým sklem vestavěným do světlovodu je podmínka uspokojivě splněna, jestliže značka schválení je umístěna alespoň na generátoru světla a na světlovodu nebo na jeho ochranném krytu. Značení musí být vždy viditelné, je-li světlomet nebo systém namontován na vozidle nebo když se otevře pohyblivá část, jako je například kapota.
 4.3 Uspořádání značky schválení
 4.3.1 Samostatné svítilny
 Příklady uspořádání značek schválení s výše uvedenými doplňkovými symboly udávají obr. 1 až 9 přílohy 2 tohoto předpisu.
 4.3.2 Skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny
 4.3.2.1
 Pokud skupinové, sdružené nebo sloučené svítilny splňují požadavky několika předpisů, mohou být opatřeny jedinou mezinárodní značkou schválení, která sestává z kružnice s písmenem „E“ uvnitř, za níž následuje rozlišovací číslo státu, který schválení udělil, a číslo schválení. Tato značka schválení může být umístěna na skupinových, sdružených nebo sloučených svítilnách kdekoliv, pokud
 4.3.2.1.1
 je viditelná podle bodu 4.2.5;
 4.3.2.1.2
 není možno žádnou světlo propouštějící součást skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen sejmout, aniž by se současně nesejmula i značka schválení.
 4.3.2.2
 Pro každou svítilnu musí být vyznačen příslušný identifikační znak podle jednotlivých předpisů, podle nichž bylo schválení uděleno, společně s vyznačením příslušné série změn zahrnujících nejnovější významné technické změny předpisu v době vydání schválení, a případně požadovaná šipka:
 4.3.2.2.1
 buď na příslušné ploše


text:
výstupu světla;
 4.3.2.2.2
 nebo ve skupině tak, aby mohla být každá ze skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen jednoznačně rozlišena (viz čtyři možné příklady v příloze 2, obr.10).
 4.3.2.3
 Rozměry součástí jednotlivé značky schválení nesmí být menší než minimální rozměr požadovaný pro nejmenší z jednotlivých značek podle předpisu, na jehož základě bylo schválení uděleno.
 4.3.2.4
 Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Táž smluvní strana nesmí přidělit totéž číslo jinému typu skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen, na který se vztahuje tento předpis.
 4.3.2.5
 Příklady uspořádání značek schválení skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen se všemi výše zmiňovanými doplňkovými symboly jsou uvedeny v příloze 2, obr. 10.
 4.3.3 Svítilny, jejichž rozptylová skla mohou být použita pro různé typy světlometů a které mohou být sloučené nebo seskupené s jinými svítilnami
 Platí ustanovení uvedená výše v bodě 4.3.2.
 4.3.3.1
 Je-li užito stejné rozptylové sklo, může být navíc opatřeno odlišnými značkami schválení pro různé typy světlometů nebo soustav svítilen za předpokladu, že hlavní těleso nebo rozdělený světelný systém světlometu i v případě, že jsou od rozptylového skla neoddělitelné, mají rovněž místo, popsané výše v bodě 3.2, a toto místo je opatřeno značkou schválení pro skutečné funkce.
 4.3.3.2
 Příklady uspořádání značek schválení pro výše uvedený případ jsou uvedeny v příloze 2, obr. 11 tohoto předpisu.
 4.3.4 Rozdělené světelné systémy
 Rozdělené světelné systémy musí vyhovět ustanovením bodů 4.3.1 až 4.3.3.2 ve spojení s požadavky bodu 3.4.
 B. TECHNICKÉ POŽADAVKY NA SVĚTLOMETY (5)
 5. VŠEOBECNÉ POŽADAVKY
 5.1 Každý vzorek musí splňovat ustanovení, uvedená dále v kapitolách 6 až 8.
 5.2 Světlomety musejí být provedeny tak, aby si při běžném používání – i přes vibrace, které na ně mohou působit – zachovávaly předepsané fotometrické charakteristiky a byly trvale v dobrém funkčním stavu.
 5.2.1 Světlomety musí být vybaveny zařízením, které umožňuje jejich nastavení na vozidle takovým způsobem, aby světlomety vyhověly platným ustanovením, která se na ně vztahují. Takové zařízení nemusí být montováno na jednotkách, ze kterých nelze odstranit odrážeč a rozptylové sklo za podmínky, že užití takových jednotek je omezeno na vozidla, u nichž může být seřízení světlometů zajištěno jinými prostředky.
 Pokud jsou světlomet základního potkávacího světla a světlomet dálkového světla, každý vybavený svým vlastním zdrojem (zdroji) světla, smontovány do složené jednotky, musí zařízení pro seřizování umožnit správné seřízení každého z obou optických systémů samostatně. Stejné ustanovení se vztahuje na světlomety poskytující přední mlhové světlo a dálkové světlo, na světlomety poskytující základní potkávací světlo a přední mlhové světla a na světlomety poskytující všechny tři tyto světelné funkce.
 5.2.2 Tato ustanovení se však nevztahují na soupravy světlometů, jejichž odrážeče jsou neoddělitelné. Pro tento typ soupravy platí požadavky bodu 6.3 tohoto předpisu.
 5.3 Světlomety konstruované pro splnění požadavků jak pravostranného, tak levostranného provozu, mohou být upraveny pro daný druh provozu buď vhodným počátečním seřízením při montáži na vozidlo nebo volitelným nastavením prováděným uživatelem. Takové počáteční seřízení nebo volitelné nastavení může např. spočívat v určitém úhlovém nastavení, a to buď optické jednotky na vozidle nebo zdroje (zdrojů) světla vzhledem k optické jednotce. Ve všech případech smějí být možné jen dvě přesně vymezené seřizovací polohy,


text:
jedna pro pravostranný provoz a druhá pro levostranný provoz, přičemž konstrukce musí vylučovat samovolné přesunutí světlometu z jedné polohy do druhé nebo jeho nastavení do mezipolohy. Jestliže zdroj světla má dvě různé seřizovací polohy, musí součásti určené k upevnění zdroje světla k odrážeči být konstruovány a vyrobeny tak, aby zdroj světla v obou těchto polohách byl upevněn se stejnou přesností, jaká se vyžaduje u světlometů navržených jen pro jednostranný provoz. Vyhovění ustanovením tohoto bodu se ověřuje vizuální kontrolou a tam, kde je to nutné, zkušební montáží.
 5.4 Uspořádání osvětlení pro různé podmínky provozu
 5.4.1 U světlometů konstruovaných ke splnění požadavků provozu pouze na jedné straně vozovky (buď pravé nebo levé), musí být přijata opatření k ochraně proti oslnění uživatelů v zemi, kde provoz je na opačné straně vozovky než v zemi, pro kterou byl světlomet konstruován (6). Takovými opatřeními mohou být:
 a)
 zaclonění vnější části rozptylového skla světlometu;
 b)
 nastavení světla směrem dolů. Vodorovné nastavení je dovoleno;
 c)
 jakékoliv jiné opatření k odstranění nebo redukci asymetrické části světla.
 5.4.2 Při použití tohoto (těchto) opatření musí být splněny následující požadavky na osvětlení při nastavení, které zůstane nezměřeno ve srovnání s nastavením pro původní směr dopravy.
 5.4.2.1
 Potkávací světlo konstruované pro pravostranný provoz a přizpůsobené levostrannému provozu:
 v bodě 0,86D – 1,72L,
 nejméně 5 luxů
 v bodě 0,57U – 3,43R,
 ne více než 1,4 luxu.
 5.4.2.2
 Potkávací světlo konstruované pro levostranný provoz a přizpůsobené pravostrannému provozu:
 v bodě 0,86D – 1,72R,
 nejméně 5 luxů
 v bodě 0,57U – 3,43L,
 ne více než 1,4 luxu.
 5.5 U světlometů konstruovaných střídavě pro dálkové a potkávací světlo nebo potkávací světlo a/nebo dálkové světlo konstruované tak, aby ozařovalo zatáčky, musí být všechna mechanická, elektromechanická nebo jiná zařízení začleněná do světlometu pro tyto účely (7) konstruována tak, aby:
 5.5.1
 zařízení bylo dostatečně odolné a vydrželo za normálních podmínek použití 50 000 funkčních cyklů. Technická zkušebna odpovědná za schvalovací zkoušky může za účelem ověření splnění tohoto požadavku:
 a)
 požadovat, aby žadatel poskytl vybavení nutné k provedení zkoušky;
 b)
 neprovést zkoušku, jestliže ke světlometu předloženému žadatelem je přiložen zkušební protokol vydaný technickou zkušebnou odpovědnou za schvalovací zkoušky, pro světlomety shodné konstrukce (montáže), potvrzující splnění tohoto požadavku;
 5.5.2
 v případě poruchy nesmí hodnoty osvětlení nad přímkou H-H přesahovat hodnoty potkávacího světla podle bodu 6.2.6; dále u světlometů konstruovaných pro potkávací světlo a/nebo dálkové světlo, které ozařuje zatáčky, musí být minimální osvětlení nejméně 5 luxů (přímka VV, D 75 cm) dosaženo ve zkušebním bodě 25 V.
 Při provádění zkoušek k ověření plnění těchto požadavků se musí technická zkušebna odpovědná za schvalovací zkoušky řídit pokyny předloženými žadatelem;
 5.5.3
 základní potkávací nebo dálkové světlo se vždy nastavuje bez toho, aby se mechanizmus zastavil mezi těmito dvěma polohami;
 5.5.4
 uživatel nemůže normálními prostředky změnit tvar nebo polohu pohyblivých částí.
 5.6 Musí být provedeny doplňkové zkoušky podle požadavků přílohy 4, které zajistí, aby v průběhu užívání nedocházelo k nadměrné změně fotometrických parametrů.
 5.7 Světlo propouštějící díly světlometů zhotovené z plastů se zkouší podle požadavků přílohy 5.
 5.8 Vyměnitelnost zdrojů světla
 5.8.1 Výbojkový zdroj (zdroje) světla


text:
použitý ve výbojkových světlometech nebo v rozdělených světelných systémech musí být výměnný a musí být schválen podle předpisu č. 99 a jeho sérií změn platných v době žádosti o schválení typu. Výbojkový zdroj (zdroje) světla, který není schválen podle předpisu č. 99, může být použit pouze v případě, kdy je nevýměnnou částí generátoru světla. V případě rozdělených světelných systémů však může být generátor světla vyměnitelný bez použití speciálního nářadí také v případě, že v něm použitý zdroj světla není schválen.
 5.8.2 V případě, že je ve výbojkovém světlometu použit jeden nebo více (doplňkových) žárovkových zdrojů světla, pak tyto žárovkové zdroje světla musí být schváleny podle předpisu č. 37 a jeho sérií změn platných v době žádosti o schválení typu, za předpokladu, že předpis č. 37 a jeho série změn platné v době žádosti o schválení typu neobsahují žádné omezení v použití.
 5.8.3 Konstrukce zařízení musí být taková, že případná žárovka nemůže být upevněna jinak než ve správné poloze.
 5.8.4 U vyměnitelných výbojkových zdrojů světla a u doplňkových žárovkových zdrojů světla musí držák zdroje světla odpovídat rozměrovým parametrům uvedeným v seznamu údajů publikace IEC č. 60061, který odpovídá kategorii použitého zdroje (zdrojů) světla. Montáž zdroje (zdrojů) světla do světlometu musí být snadná.
 5.9 Nevýměnné výbojkové zdroje světla, které nejsou schválené podle předpisu č. 99 a jsou použité v rozdělených světelných systémech, musí navíc splňovat následující požadavky (odpovídající těm, které jsou uvedeny v předpise č. 99 pro schválení výbojkových zdrojů světla):
 5.9.1
 požadavky na spouštění, rozběh a teplé opětovné spouštění podle bodu 3.6 předpisu č. 99;
 5.9.2
 požadavky na barvu podle bodu 3.9 předpisu č. 99. Barva musí být bílá;
 5.9.3
 požadavky na UV záření podle bodu 3.10 předpisu č. 99, je-li tak uvedeno v žádosti o schválení (bod 2.2.2 výše).
 5.10 Systém světlometu a napáječe nesmí generovat rušivé záření nebo rušivá napětí na napájecích svorkách tak, aby způsobily poruchy ostatních elektrických/elektronických systémů vozidla (8).
 5.11 Je-li to nezbytné pro průběh zkoušky, může zkušebna od výrobce požadovat dodatečné zkušební vzorky, zkušební stavy (držáky) nebo speciální zdroje napájení.
 5.12 Zkušební postup musí být proveden v souladu s montážními specifikacemi výrobce.
 5.13 Světlomet (je-li vybaven LED moduly) a LED modul (moduly) sám (samy) musí splňovat příslušné požadavky uvedené v příloze 11 tohoto předpisu. Splnění požadavků musí být přezkoušeno.
 6. OSVĚTLENÍ
 6.1 Všeobecná ustanovení
 6.1.1 Světlomety nebo rozdělené světelné systémy musí být konstruovány tak, aby s vhodnými výbojkovými zdroji světla dávaly dostatečné osvětlení potkávacím světlem bez oslňování a dobré osvětlení dálkovým světlem.
 6.1.2 Osvětlení vytvářené světlometem se ověřuje na svislé měřící stěně umístěné ve vzdálenosti 25 m před světlometem a kolmo k jeho ose, jak je uvedeno v příloze 3 tohoto předpisu; měřicí stěna musí být dostatečně široká, aby dovolila ověření a nastavení „rozhraní“ potkávacího světla v rozsahu nejméně 5° na obě strany od přímky V-V.
 6.1.3. Světlomet nebo rozdělené světelné systémy jsou považovány za vyhovující, jsou-li fotometrické požadavky stanovené v kapitole 6 splněny s jedním zdrojem světla, který byl zahořen během nejméně 15 cyklů, podle bodu 4 přílohy 4 předpisu č. 99.
 Pokud je


text:
výbojkový zdroj světla schválen podle předpisu č. 99, je standardním zdrojem světla (etalonem) a jeho světelný tok se může lišit od objektivního světelného toku určeného v předpise č. 99. V tom případě se proto osvětlení koriguje.
 Tato korekce se netýká rozdělených světelných systémů, které užívají nevyměnitelný výbojkový zdroj světla, nebo světlometů s úplně nebo částečně integrovaným napáječem (napáječi).
 Jestliže výbojkový zdroj světla není schválen podle předpisu č. 99, musí být sériovým nevýměnným zdrojem světla.
 6.1.4 Rozměry určující polohu oblouku uvnitř standardního výbojkového zdroje světla jsou uvedeny v příslušném seznamu údajů v předpise č. 99.
 6.1.5 Splnění fotometrických parametrů musí být ověřováno v souladu s body 6.2.6 nebo 6.3 tohoto předpisu. Toto rovněž platí pro oblast ohraničenou mezi 3°R a 3°L (měřicí metoda pro barvu rozhraní je přitom vzata v úvahu).
 6.1.6 Barva světla vyzařovaného světlomety, které používají výbojkové zdroje světla, musí být bílá.
 6.1.7 Čtyři vteřiny po zapnutí světlometu, který nebyl v provozu 30 nebo více minut:
 6.1.7.1
 u světlometu, který vytváří pouze dálkové světlo, musí být dosaženo v bodě HV nejméně 60 luxů.
 6.1.7.2
 u světlometů, které vytvářejí pouze potkávací světlo nebo alternativně potkávací a dálkové světelné funkce, jak je uvedeno v bodě 5.4 tohoto předpisu, musí být dosaženo v bodě 50V nejméně 10 luxů.
 6.1.7.3
 v obou případech musí být výkonové napájení dostatečné k zajištění požadovaného nárůstu silného proudového impulzu.
 6.2 Ustanovení pro potkávací světla
 6.2.1 Rozložení svítivosti potkávacího světla světlometu musí obsahovat „rozhraní“ (viz dále obr. 1), které umožní, aby světlomet byl správně nastaven na fotometrické měření a pro zaměření na vozidle.
 „Rozhraní“ musí poskytovat:
 a)
 V případě světla pro pravostranný provoz:
 i)
 přímou „vodorovnou část“ směrem vlevo,
 ii)
 zdviženou část „ohyb - rameno“ směrem vpravo.
 b)
 V případě světla pro levostranný provoz:
 i)
 přímou „vodorovnou část“ směrem vpravo,
 ii)
 zdviženou část „ohyb - rameno“ směrem vlevo.
 Ve všech případech musí mít část „ohyb - rameno“ ostrý okraj.
 6.2.2 Světlomet musí být vizuálně zaměřen pomocí „rozhraní“ (viz dále obr. 1) takto:
 6.2.2.1
 pro svislé nastavení: vodorovná část „rozhraní“ se posune nahoru z přímky B a nastaví se do jmenovité polohy 1 % (25 cm) pod přímku H–H;
 Obrázek 1
 6.2.2.2
 pro vodorovné nastavení: část „rozhraní“„ohyb – rameno“ se pohybuje:
 a)
 pro pravostranný provoz zprava doleva a po tomto pohybu musí být vodorovně umístěná tak, aby:
 b)
 nad přímkou 0,2° D „rameno“ nepřesahovalo zleva přímku A a
 c)
 na přímce 0,2° D nebo pod ní „rameno“ překročilo přímku A a
 d)
 uzel „ohybu“ byl zejména na přímce V-V;
 nebo
 pro levostranný provoz zleva doprava a po tomto pohybu musí být svisle umístěná tak, aby:
 a)
 nad přímkou 0,2° D „rameno“ nepřesahovalo přímku A vpravo a
 b)
 na přímce 0,2° D nebo pod ní „rameno“ překročilo přímku A a
 c)
 uzel „ohybu“ byl zejména na přímce V-V.
 6.2.2.3
 V případě, že takto seřízený světlomet nevyhovuje požadavkům uvedeným v bodech 6.2.5, 6.2.6 a 6.3, může být jeho zaměření změněno za předpokladu, že osa světelného svazku se neposune:
 vodorovně od přímky A o více než:
 a)
 pro pravostranný provoz 0,5° vlevo


text:
nebo 0,75° vpravo nebo
 b)
 pro levostranný provoz 0,5° vpravo nebo 0,75° vlevo a
 svisle ne více než o 0,25° nahoru nebo dolů od přímky B.
 6.2.2.4
 Pokud však svislé nastavení nemůže být provedeno opakovaně v požadované poloze v tolerancích uvedených v bodě 6.2.2.3 výše, použije se ke zkoušce shodnosti požadované minimální kvality „rozhraní“ a k provedení svislého a vodorovného nastavení světelného svazku metoda za pomoci přístrojů z přílohy 10, body 2 a 3.
 6.2.3 Je-li světlomet takto seřízen a požaduje-li se jeho schválení výhradně pro potkávací světlo, musí vyhovovat pouze požadavkům uvedeným v bodech 6.2.4 a 6.2.5 níže; je-li určen jak pro potkávací tak i pro dálkové světlo, musí vyhovovat požadavkům podle bodů 6.2.4 až 6.2.6. Hodnoty určené pro segment II v bodě 6.2.5 se netýkají měřicí stěny 2 v příloze 3.
 6.2.4 Pro každý světlomet potkávacího světla je dovolen pouze jeden výbojkový zdroj světla. Jsou dovoleny maximálně dva doplňkové zdroje světla takto:
 6.2.4.1
 K posílení světla k osvětlování zatáček může být použit jeden doplňkový zdroj světla podle předpisu č. 37 nebo jeden nebo více doplňkových LED modulů uvnitř potkávacího světla světlometu.
 6.2.4.2
 Jeden doplňkový zdroj světla podle předpisu č. 37 a/nebo jeden nebo více LED modul (modulů) uvnitř potkávacího světla světlometu může být použit pro účely generování infračerveného záření. Musí být aktivován (aktivovány) pouze současně spolu s výbojkovým zdrojem světla. V případě závady výbojkového zdroje světla musí být tento doplňkový zdroj světla a/nebo LED modul (moduly) automaticky vypnut (vypnuty).
 Zkušební napětí pro měření s tímto doplňkovým zdrojem světla a/nebo LED modulem (moduly) je stejné jako v bodě 6.2.4.4.
 6.2.4.3
 V případě závady doplňkového zdroje světla nebo LED modulu musí světlomet nadále plnit požadavky na potkávací světlo.
 6.2.4.4
 Napětí přivedené ke svorkám napáječe (napáječů) je:
 buď:
 13,5 V ± 0,1 V
 pro 12 V systémy
 nebo:
 určeno jinak
 (viz příloha 7)
 6.2.5 Více než 10 minut po zapálení výbojky musí osvětlení na měřicí stěně 1 nebo 2 (nebo zrcadlové k čáře V-V pro levostranný provoz) splňovat následující požadavky:
 Poznámka: V tabulce:
 Písmeno L znamená, že bod nebo segment se nalézá nalevo od přímky V-V.
 Písmeno R znamená, že bod nebo segment se nalézá napravo od přímky V-V.
 Písmeno U znamená, že bod nebo segment se nalézá nad přímkou H-H.
 Písmeno D znamená, že bod nebo segment se nalézá pod přímkou H-H.
 Body nebo segmenty
 Označení
 Osvětlení
 (v luxech)
 Vodorovné
 vzdálenosti
 Svislé
 vzdálenosti
 Na a nad přímkou H-H2, nebo
 na a nad přímkou H-H3-H4
 1 max
 1
 HV
 1 max
 0
 0
 2
 B 50 L
 0,5 max
 L 150
 U 25
 3
 75 R
 20 min
 R 50
 D 25
 4
 50 L
 20 max
 L 150
 D 37,5
 5
 25 L1
 30 max
 L 150
 D 75
 6
 50 V
 12 min
 0
 D 37,5
 7
 50 R
 20 min
 R 75
 D 37,5
 8
 25 L2
 4 min
 L 396
 D 75
 9
 25 R1
 4 min
 R 396
 D 75
 10
 25 L3
 2 min
 L 670
 D 75
 11
 25 R2
 2 min
 R 670


text:
D 75
 12
 15 L
 1 min
 L 910
 D 125
 13
 15 R
 1 min
 R 910
 D 125
 14
 (9)
 L 350
 U 175
 15
 (9)
 0
 U 175
 16
 (9)
 R 350
 U 175
 17
 (9)
 L 175
 U 87,5
 18
 (9)
 0
 U 87,5
 19
 (9)
 R 175
 U 87,5
 20
 0,1 min
 L 350
 0
 21
 0,2 min
 L 175
 0
 A až B
 Segment I
 6 min
 L 225 až R 225
 D 37,5
 C až D
 Segment II
 6 max
 R 140 až R 396
 U 45
 E až F
 Segment III a níže
 20 max
 L 417 až R 375
 D 187,5
 E max R
 70 max
 Napravo od přímky V-V
 Nad D 75
 E max L
 50 max
 Nalevo od přímky V-V
 6.2.6 Požadavky ve výše uvedeném bodě 6.2.5 se také vztahují na světlomety konstruované pro světlo k osvětlování zatáček a/nebo které obsahují doplňkový zdroj světla nebo LED modul (moduly) uvedené v bodě 6.2.4.2. U světlometu konstruovaného pro světlo k osvětlování zatáček může být jeho zaměření změněno za předpokladu, že se osa světelného svazku neposune svisle o více než 0,2°.
 6.2.6.1
 Jestliže se světlo k osvětlování zatáček získá:
 6.2.6.1.1
 otáčením potkávacího světla nebo vodorovným posunem uzlu ohybu rozhraní, musí se měření provést až potom, kdy montážní celek kompletního světlometu byl znovu horizontálně zaměřen, např. goniometrem;
 6.2.6.1.2
 posunem jedné nebo více optických částí světlometu bez vodorovného posunu uzlu ohybu rozhraní, musí se měření provést s tím, že tyto části jsou ve svých krajních pracovních polohách;
 6.2.6.1.3
 pomocí jednoho doplňkového zdroje světla nebo jednoho nebo více LED modulu (modulů) bez vodorovného posunu uzlu ohybu rozhraní se měření musí provést s tímto aktivovaným zdrojem světla nebo LED modulem (moduly).
 6.3 Ustanovení pro dálková světla
 6.3.1 Jedná-li se o světlomet konstruovaný jak pro dálkové, tak pro potkávací světlo, měření osvětlení vytvářeného na měřící stěně dálkovým světlem se provede při stejném zaměření světlometu jako při měřeních podle bodu 6.2.5 výše; jedná-li se o světlomet konstruovaný jen pro dálkové světlo, seřídí se tak, aby plocha největšího osvětlení byla soustředěna na průsečík čar H-H a V-V; takový světlomet musí vyhovovat pouze požadavkům uvedeným v bodě 6.3. Zkušební napětí jsou stejná jako v bodě 6.2.4.4.
 6.3.2 Pro dálkové světlo lze použít několik zdrojů světla, tyto zdroje světla jsou uvedeny buď v předpise č. 37 (v tomto případě jsou žárovky provozovány při referenčním světelném toku) nebo v předpise č. 99.
 Je také možné, že část dálkového světla poskytovaná jedním z těchto zdrojů světla bude použita výlučně na časově krátké světelné signály (signál před předjížděním), jak je uvedeno žadatelem. Je potřebné toto uvést na příslušném nákresu a ve formuláři sdělení bude učiněna poznámka.
 6.3.3 Osvětlení vytvářené dálkovým světlem na měřící stěně musí splňovat následující požadavky:
 6.3.3.1
 Průsečík (HV) přímek HH a VV musí být umístěn uvnitř isoluxy, která představuje 80 % maximálního osvětlení. Toto maximální osvětlení, dále označované jako Emax, musí být mezi 70 a 345 luxy.
 6.3.3.2
 Referenční značka uvedená v bodě 4.2.2.7 výše je určena vzorcem:
 Referenční značka =


text:
0,146 Emax
 Tato hodnota se zaokrouhlí na nejbližší z hodnot: 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40.
 6.3.3.3
 Jestliže se vychází z bodu HV vodorovně vpravo i vlevo, osvětlení nesmí být menší než 40 luxů až do vzdálenosti 1,125 m a ne menší než 10 luxů do vzdálenosti 2,25 m.
 6.4 Hodnoty osvětlení měřící stěny uvedené v bodech 6.2.5 až 6.3.2.3 výše se měří fotoelektrickým článkem s účinnou plochou odpovídající čtverci o straně 65 mm.
 6.5 Ustanovení pro pohyblivé odrážeče
 6.5.1 Světlomet, který má světlo vestavěno způsobem popsaným v bodě 2.1.4., musí splňovat požadavky bodu 6.2 nebo 6.3, nebo obou bodů.
 6.5.2 Dodatečné zkoušky se provedou při odrážeči nakloněném nahoru o úhel uvedený v bodě 2.1.4 nebo o 2°, přičemž platí menší hodnota, pomocí zařízení pro seřizování světlometů. Světlomet se potom přestaví dolů (pomocí goniometru) a fotometrické parametry musí být splněny v následujících bodech:
 Základní potkávací světlo: HV a 75 R (případně 75 L)
 Dálkové světlo: E max, HV jako procenta z Emax
 Jestliže seřizovací zařízení nedovolují plynulý pohyb, vybere se poloha nejbližší dvěma stupňům.
 6.5.3 Odrážeč se vrátí do jmenovité úhlové polohy definované v bodě 6.2.2 a goniometr se vrátí do své původní polohy. Odrážeč se nakloní vzhůru pomocí zařízení pro seřizování světlometů o úhel uvedený v bodě 2.1.4 nebo o 2°, přičemž platí menší hodnota. Světlomet se potom přestaví vzhůru (např. pomocí goniometru) a zkontrolují se body podle bodu 6.5.2.
 7. HODNOCENÍ PŮSOBENÍ NEPOHODLÍ OSTATNÍM ŘIDIČŮM A/NEBO JEJICH OSLŇOVÁNÍ
 Musí být přezkoušeno působení nepohodlí a/nebo oslnění způsobené potkávacím světlem světlometu (10)
 C. DALŠÍ SPRÁVNÍ USTANOVENÍ
 8. ZMĚNA TYPU SVĚTLOMETU A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ
 8.1 Každá změna typu světlometu včetně napáječe musí být oznámena správnímu orgánu, který schválení udělil. Tento orgán pak může buď:
 8.1.1
 usoudit, že uskutečněné změny zřejmě nemají hodnotitelný negativní vliv a že světlomet v každém případě ještě plní požadavky; nebo
 8.1.2
 požadovat od zkušebny odpovědné za provádění schvalovacích zkoušek nový technický protokol.
 8.2 Potvrzení nebo odmítnutí schválení, které uvádí změny, se postupem podle bodu 4.1.5 výše rozešle stranám dohody, které uplatňují tento předpis.
 8.3 Příslušný orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí každému formuláři osvědčení o takovém rozšíření pořadové číslo a informuje o tom formulářem osvědčení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu ostatní strany dohody z r. 1958, které uplatňují tento předpis.
 9. SHODNOST VÝROBY
 9.1 Světlomety schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeny tak, aby odpovídaly schválenému typu splněním požadavků stanovených výše v kapitole 6.
 9.2 Pro ověření, zda jsou splněny požadavky bodu 9.1, se provedou náležité kontroly výroby.
 9.3 Držitel schválení musí obzvláště:
 9.3.1
 zajistit existenci postupů účinného řízení jakosti výroby;
 9.3.2
 mít přístup ke zkušebnímu vybavení nezbytnému pro ověřování shodnosti každého schváleného typu;
 9.3.3
 zajistit, aby údaje výsledků zkoušek byly zaznamenávány a aby přiložené doklady byly dostupné po období, které je třeba stanovit po dohodě se správním orgánem;
 9.3.4
 analyzovat výsledky všech zkoušek s cílem ověření a zajištění stability parametrů výrobku v tolerancích přípustných odchylek průmyslové výroby;
 9.3.5
 zajistit, aby pro každý typ výrobku byly prováděny nejméně


text:
zkoušky stanovené podle přílohy 8 tohoto předpisu;
 9.3.6
 zajistit, aby po každém odebrání vzorků, u nichž se prokáže neshodnost s daným typem zkoušky, následoval další odběr vzorků a další zkouška. Musí být podniknuty veškeré nezbytné kroky pro obnovení shodnosti příslušné výroby.
 9.4 Příslušný orgán, který udělil schválení typu, může kdykoli ověřit metody kontroly shodnosti uplatňované v každé výrobní jednotce.
 9.4.1 Při každé inspekci musí být inspektorovi předloženy záznamy zkoušek a záznamy o kontrole výroby.
 9.4.2 Inspektor může náhodně odebírat vzorky ke zkoušce v laboratoři výrobce. Minimální počet vzorků může být stanoven podle výsledků vlastních zkoušek výrobce.
 9.4.3 Pokud se úroveň kvality jeví jako neuspokojivá nebo pokud se zdá být potřebné ověřit platnost zkoušek podle bodu 9.4.2, musí inspektor odebrat vzorky, které se zašlou zkušebně, která provedla zkoušky při schválení typu, s využitím kritérií stanovených v příloze 9.
 9.4.4 Příslušný orgán je oprávněn provádět jakékoli zkoušky předepsané v tomto předpise. Tyto zkoušky se provedou na náhodně vybraných vzorcích, aniž by způsobily potíže v dodávkách výrobce a v souladu s kritérií přílohy 9.
 9.4.5 Příslušný správní orgán se vynasnaží, aby frekvence inspekcí činila jednu inspekci za dva roky. Toto je nicméně ponecháno na rozhodnutí příslušného orgánu a jeho důvěry v opatření pro zajištění účinného řízení shodnosti výroby. V případech, kdy při některé z těchto inspekcí jsou shledány neuspokojivé výsledky, musí příslušný orgán zajistit, aby byly učiněny veškeré potřebné kroky pro co nejrychlejší možné obnovení shodnosti výroby.
 9.5 Světlomety se zjevnými závadami se neberou v úvahu.
 9.6 Referenční značka se nebere v úvahu.
 9.7 Měřicí body 14 až 21 z bodu 6.2.6 tohoto předpisu se neberou v úvahu.
 10. POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY
 10.1 Pokud nejsou požadavky splněny nebo pokud světlomet opatřený schvalovací značkou neodpovídá schválenému typu, může být schválení typu světlometu udělené podle tohoto předpisu odňato.
 10.2 Jestliže některá smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, neprodleně o tom informuje ostatní smluvní strany, které tento předpis uplatňují, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.
 11. DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY
 Jestliže držitel schválení zcela přestane vyrábět typ světlometu schváleného podle tohoto předpisu, uvědomí o této skutečnosti orgán, který schválení udělil. Po obdržení takového sdělení orgán informuje formulářem osvědčení podle vzoru v příloze 1 k tomuto předpisu ostatní strany dohody z r. 1958, které uplatňují tento předpis.
 12. NÁZVY A ADRESY ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK, NÁZVY A ADRESY SPRÁVNÍCH ORGÁNŮ
 Smluvní strany dohody z r. 1958, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Spojených národů názvy a adresy zkušeben odpovědných za schvalovací zkoušky a správních orgánů, které udělují schválení, kterým se mají zasílat formuláře o udělení schválení nebo o rozšíření nebo odmítnutí či odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby, vydaná v jiných státech.
 13. PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
 13.1 Od data účinnosti doplňku 9 nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout udělit schválení podle tohoto předpisu změněného doplňkem 9 k původnímu znění předpisu.
 13.2 Po uplynutí 24 měsíců od data účinnosti doplňku 9 musí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, udělovat schválení pouze


text:
tehdy, pokud typ světlometu splňuje požadavky tohoto předpisu změněného doplňkem 9 k původnímu znění předpisu.
 13.3 Schválení udělená podle předcházejících doplňků tohoto předpisu zůstávají v platnosti.
 13.4 Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, musí pokračovat v udělování schválení podle předcházejících doplňků tohoto předpisu, pokud světlomety jsou určeny jako náhrada do vozidel v provozu.
 13.5 Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, nesmí odmítnout udělit rozšíření schválení typu podle předcházejících doplňků k tomuto předpisu.
 (1) Nic z toho, co je v tomto předpise uvedeno, nebrání žádné smluvní straně dohody, která tento předpis uplatňuje, aby zakázala kombinovat světlomet obsahující plastové rozptylové sklo, jež je schváleno podle tohoto předpisu, s mechanickým zařízením pro čištění světlometu (se stěrači) na vozidlech, které registruje.
 (2) Pokud jde o výbojkové zdroje světla viz předpis č. 99.
 (3) Pokud nelze rozptylové sklo od hlavního tělesa světlometu oddělit, postačuje jediné značení podle bodu 4.2.5.
 (4) 1 pro Německo, 2 pro Francii, 3 pro Itálii, 4 pro Nizozemsko, 5 pro Švédsko, 6 pro Belgii, 7 pro Maďarsko, 8 pro Českou republiku, 9 pro Španělsko, 10 pro Srbsko a Černou Horu, 11 pro Spojené království, 12 pro Rakousko, 13 pro Lucembursko, 14 pro Švýcarsko, 15 (neobsazeno), 16 pro Norsko, 17 pro Finsko, 18 pro Dánsko, 19 pro Rumunsko, 20 pro Polsko, 21 pro Portugalsko, 22 pro Ruskou federaci, 23 pro Řecko, 24 pro Irsko, 25 pro Chorvatsko, 26 pro Slovinsko, 27 pro Slovensko, 28 pro Bělorusko, 29 pro Estonsko, 30 (neobsazeno), 31 pro Bosnu a Hercegovinu, 32 pro Lotyšsko, 33 (neobsazeno), 34 pro Bulharsko, 35 (neobsazeno), 36 pro Litvu, 37 pro Turecko, 38 (neobsazeno), 39 pro Ázerbájdžán, 40 pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, 41 (neobsazeno), 42 pro Evropské společenství (schválení udělují členské státy za použití svého příslušného symbolu EHK), 43 pro Japonsko, 44 (neobsazeno), 45 pro Austrálii, 46 pro Ukrajinu, 47 pro Jihoafrickou republiku, 48 pro Nový Zéland, 49 pro Kypr, 50 pro Maltu a 51 pro Korejskou republiku. Dalším zemím se přidělí po sobě následující čísla chronologicky v pořadí, v jakém ratifikují Dohodu o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat a/nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel, nebo v pořadí, v jakém k uvedené dohodě přistoupí. Takto přidělená čísla sdělí smluvním stranám dohody generální tajemník Organizace spojených národů.
 (5) Technické požadavky pro výbojkové zdroje světla: viz předpis č. 99.
 (6) Pokyny k montáži svítilen, které jsou takto vybaveny, naleznete v předpisu č. 48.
 (7) Tato opatření se neuplatňují na řídící spínač.
 (8) Splnění požadavků na elektromagnetickou kompatibilitu se týká každého jednotlivého typu vozidla.
 (9) Hodnoty osvětlení v bodech 14 až 19 musí být takové, že:
 14 + 15 + 16 ≥ 0,3 luxu a dále
 17 + 18 + 19 ≥ 0,6 luxu.
 (10) Tento požadavek bude předmětem doporučení ve prospěch správních orgánů.
 PŘÍLOHA 1
 SDĚLENÍ
 (Maximální formát: A4: 210 × 297 mm)
 PŘÍLOHA 2
 PŘÍKLADY USPOŘÁDÁNÍ ZNAČEK SCHVÁLENÍ TYPU
 Obrázek 1
 Obrázek 2
 Obrázek 3a
 Světlomet opatřený výše uvedenou značkou schválení