text:
schopno splňovat ustanovení tohoto předpisu navzdory vibracím, kterým může být vystaveno.
 6.1.2. Výfukový systém nebo systém tlumení hluku musí být navržen, vyroben a smontován tak, aby odolával působení koroze, kterému je vystaven.
 6.1.3. Na vozidle musí být na snadno přístupném, nikoli však nutně přímo viditelném místě uvedeny následující údaje:
 a)
 název výrobce;
 b)
 cílové otáčky motoru a konečný výsledek zkoušky se stojící vozidlem podle definice v bodě 3.2 přílohy 3 tohoto předpisu.
 6.2. Požadavky týkající se hladin akustického tlaku
 6.2.1. Metody měření
 6.2.1.1. Hluk vydávaný typem vozidla předaného ke schválení se měří pomocí metod(y) popsané/popsaných v příloze 3 tohoto předpisu u vozidla za jízdy a u stojícího vozidla (4). U vozidla, u něhož spalovací motor nemůže běžet, pokud vozidlo stojí, se vydávaný hluk měří jen za jízdy.
 6.2.1.2. Naměřená hodnota/naměřené hodnoty podle ustanovení bodu 6.2.1.1 se zapíše/zapíší do zkušebního protokolu a do formuláře podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.
 6.2.1.3. Hladina akustického tlaku naměřená metodou popsanou v bodě 3.1 přílohy 3 tohoto předpisu, pokud vozidlo jede, nesmí překročit předepsané mezní hodnoty (pro nové typy vozidel a nové výfukové systémy nebo systémy tlumení hluku) v příloze 4 tohoto předpisu pro kategorii, do které vozidlo patří.
 6.3. Dodatečné požadavky
 6.3.1. Ustanovení o ochraně před nedovolenou manipulací
 Všechny výfukové systémy nebo systémy tlumení hluku musejí být zkonstruovány tak, aby nebylo možné odstranit tlumiče hluku, výstupní kužele nebo další součásti, jejichž hlavní funkcí je být součástí tlumicích/expanzních komor. Pokud je nezbytné takovou součást zahrnout, musí být namontována tak, aby nebyla usnadněna její demontáž (např. pomocí konvenčního závitového upevnění) a zároveň musí být namontována tak, aby její odstranění mělo za následek trvalé/nevratné poškození montážního celku.
 6.3.2. Vícerežimový výfukový systém nebo systém tlumení hluku
 Výfukové systémy nebo systémy tlumení hluku s více ručně nebo elektronicky nastavitelnými provozními režimy, které může řidič volit, musejí ve všech provozních režimech splňovat všechny požadavky. Uváděné hladiny akustického tlaku musí být hladiny akustického tlaku při režimu s nejvyšší hladinou akustického tlaku.
 6.3.3. Zákaz odpojovacích zařízení
 Výrobce vozidla nesmí úmyslně měnit, upravovat nebo instalovat žádné zařízení nebo postup pouze pro účely splnění požadavků na emise hluku podle tohoto předpisu, které není v provozu během jízdy na silnici.
 7. ZMĚNY A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ TYPU VOZIDLA NEBO TYPU VÝFUKOVÉHO SYSTÉMU (SYSTÉMŮ) NEBO SYSTÉMU (SYSTÉMŮ) TLUMENÍ HLUKU
 7.1. Veškeré změny typu vozidla nebo výfukového systému či systému tlumení hluku se oznámí schvalovacímu orgánu, který typ vozidla schválil. Tento orgán pak může buď:
 7.1.1.
 dospět k závěru, že provedené změny pravděpodobně nebudou mít znatelný nepříznivý vliv, nebo
 7.1.2.
 požadovat od technické zkušebny odpovědné za provedení zkoušek další zkušební protokol.
 7.2. Potvrzení nebo odmítnutí schválení s uvedením příslušných změn se sdělí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, postupem stanoveným v bodě 5.3 tohoto předpisu.
 7.3. Schvalovací orgán, který udělil rozšíření schválení, přidělí takovému rozšíření pořadové číslo a ostatním smluvním stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, to oznámí zprávou na formuláři podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.
 8. SHODNOST VÝROBY
 Postupy pro shodnost výroby musí být v souladu s postupy stanovenými v


text:
dodatku 2 k dohodě (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), přičemž musí být splněny tyto požadavky:
 8.1. Každé vozidlo, které nese značku schválení, jak je předepsáno podle tohoto předpisu, musí být shodné se schváleným typem vozidla, musí být vybaveno výfukovým systémem nebo systémem tlumení hluku, se kterým bylo schváleno, a musí splňovat požadavky bodu 6.
 8.2. K ověření shody podle bodu 8.1 se ze série vybere jedno vozidlo označené značkou schválení podle tohoto předpisu. Výroba se považuje za shodnou s požadavky tohoto předpisu, pokud hladina naměřená metodou popsanou v bodě 3.1 přílohy 3 tohoto předpisu nepřekročí o více než 3 dB(A) hodnotu naměřenou při schválení typu, ani o více než 1 dB(A) mezní hodnoty předepsané v příloze 4 tohoto předpisu.
 9. POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY
 9.1. Schválení udělené typu vozidla podle tohoto předpisu smí být odejmuto, pokud nejsou dodrženy požadavky stanovené v bodě 8.1 nebo pokud vozidlo nevyhovělo při zkouškách stanovených v bodě 8.2.
 9.2. Pokud strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, musí o tom ihned informovat na formuláři sdělení podle vzoru uvedeného v příloze 1 tohoto předpisu ostatní strany dohody z roku 1958, které tento předpis uplatňují.
 10. PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
 10.1. Od data vstupu série změn 02 v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout udělení nebo přijetí schválení typu podle tohoto předpisu ve znění série změn 02.
 10.2. Po uplynutí 24 měsíců od data vstupu série změn 02 v platnost udělí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, schválení pouze tehdy, pokud typ vozidla, který se má schválit, splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 02.
 10.3. Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, nesmí odmítnout udělit rozšíření schválení typu pro stávající typy, jež byla vydána podle předchozí série změn tohoto předpisu.
 10.4. Během 24 měsíců od data vstupu série změn 02 tohoto předpisu v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, odmítnout vnitrostátní nebo regionální schválení typu vozidla, kterému bylo uděleno schválení typu podle předchozí série změn tohoto předpisu.
 10.5. Po uplynutí 24 měsíců od data vstupu série změn 02 tohoto předpisu v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, mít pro účely vnitrostátního nebo regionálního schválení typu povinnost uznat typ vozidla schválený podle předchozí série změn tohoto předpisu.
 10.6. Bez ohledu na výše uvedená přechodná ustanovení nejsou smluvní strany, které začnou uplatňovat tento předpis až po datu vstupu poslední série změn v platnost, povinny uznávat schválení, která byla udělena v souladu s kteroukoli předchozí sérií změn tohoto předpisu, a jsou pouze povinny uznávat schválení typu udělené podle série změn 02.
 10.7. Počínaje úředním datem vstupu v platnost doplňku 1 k sérii změn 02 nesmí žádná smluvní strana uplatňující tento předpis odmítnout udělit nebo uznat schválení typu podle tohoto předpisu ve znění doplňku 1 k sérii změn 02.
 10.8. Po uplynutí 60 měsíců od vstupu doplňku 1 k sérii změn 02 tohoto předpisu v platnost udělí smluvní strany uplatňující tento předpis schválení typu pouze tehdy, pokud typ vozidla, který má být schválen, splňuje požadavky tohoto předpisu ve znění doplňku 1 k

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
sérii změn 02 tohoto předpisu.
 11. DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY
 Pokud držitel schválení zcela ukončí výrobu typu vozidla schváleného podle tohoto předpisu, musí o tom uvědomit schvalovací orgán, který schválení udělil. Uvedený orgán to následně oznámí ostatním stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.
 12. NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN PROVÁDĚJÍCÍCH SCHVALOVACÍ ZKOUŠKY A NÁZVY A ADRESY SCHVALOVACÍCH ORGÁNŮ
 Smluvní stany dohody, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben provádějících schvalovací zkoušky a názvy a adresy správních orgánů, které udělují schválení typu a kterým se zasílají formuláře potvrzující udělení, rozšíření, odmítnutí nebo odejmutí schválení nebo o definitivním ukončení výroby vydané v jiných zemích.
 (1) Podle definice v Úplném usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, bod 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) Dosahuje-li se maximálního jmenovitého netto výkonu při různých otáčkách motoru, pak se jmenovité otáčky motoru v tomto předpisu používají jako nejvyšší otáčky motoru, při kterých se dosáhne maximálního jmenovitého netto výkonu.
 (3) Rozlišovací čísla smluvních stran Dohody z roku 1958 jsou uvedena v příloze 3 Úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (4) Zkouška se stojícím vozidlem se provádí proto, aby se správním orgánům, které pomocí této metody kontrolují vozidla v provozu, poskytla vztažná hodnota.
 PŘÍLOHA 1
 Text obrazu
 SDĚLENÍ
 (maximální formát: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Vydal: Název správního orgánu
 ve věci (2): udělení schválení
 rozšíření schválení
 odmítnutí schválení
 odejmutí schválení
 definitivního ukončení výroby
 typu vozidla, pokud jde o jeho emise hluku podle předpisu č. 63
 Schválení č. Rozšíření č.
 1. Obchodní název nebo značka vozidla:
 2. Typ vozidla:
 3. Varianta (varianty) (je-li relevantní):
 4. Verze (je-li relevantní):
 5. Název a adresa výrobce:
 6. Jméno a adresa případného zástupce výrobce:
 7. Typ (typy) původního výfukového systému (systémů):
 8. Typ (typy) sacího (sacích) zařízení (je-li nezbytné k zajištění shody s mezními hodnotami hladiny akustického tlaku):
 9. Typ motoru (3):
 10. Cykly: dvoutakt nebo čtyřtakt (je-li relevantní) (2)
 11. Zdvihový objem: cm3
 11.1. Vrtání: mm
 11.2. Zdvih: mm
 12. Maximální jmenovitý netto výkon (uveďte způsob měření): kW
 13. Jmenovité otáčky motoru, při nichž je dosahováno maximálního výkonu: min– 1
 14. Převodovka:
 14.1. Značka
 14.2. Typ (s ručním řazením/automatická/CVT)
 14.3. Počet rychlostních stupňů:
 14.4. Užité rychlostní stupně:
 14.5. Koncový převodový poměr (koncové převodové poměry):
 Text obrazu
 15. Typ a rozměry pneumatik:
 16. Maximální přípustná celková hmotnost: kg
 17. Maximální konstrukční rychlost vozidla (podle údajů výrobce): km/h
 18. U stojícího vozidla: umístění a orientace mikrofonu (ve vztahu k diagramům v příloze 3 tohoto předpisu):
 19. Hladiny akustického tlaku:
 Vozidlo za jízdy: dB(A)
 Při rychlosti přibližujícího se vozidla (přímka A-A′): km/h
 Otáčky motoru: min– 1
 Stojící vozidlo: dB(A)
 Při otáčkách motoru: min– 1
 20. Referenční údaje o shodě v provozu
 20.1. Rychlostní stupeň (i) u vozidel s převodovkou s ručním řazením:
 20.2. Rychlost vozidla na počátku periody zrychlení (průměr ze tří měření) na rychlostní stupeň (i): km/h
 20.3. Hladina akustického tlaku Lwot(i): dB(A)
 21. Vozidlo předáno ke schválení dne:


text:
22. Technická zkušebna odpovědná za provedení schvalovacích zkoušek:
 23. Datum protokolu vydaného uvedenou zkušebnou:
 24. Číslo protokolu vydaného touto zkušebnou:
 25. Schválení uděleno/odmítnuto/rozšířeno/odejmuto (2)
 26. Umístění značky schválení na vozidle:
 27. Místo:
 28. Datum:
 29. Podpis:
 30. K tomuto sdělení jsou přiloženy následující dokumenty označené výše uvedeným číslem schválení:
 a) výkresy, diagramy a schémata motoru a výfukového systému nebo systému tlumení hluku;
 b) fotografie motoru a výfukového systému nebo systému tlumení hluku;
 c) seznam náležitě označených konstrukčních částí, z nichž se výfukový systém nebo systém tlumení hluku skládá.
 (1) Rozlišovací číslo země, která schválení udělila/rozšířila/odmítla/odejmula (viz ustanovení o schválení v tomto předpise).
 (2) Nehodící se škrtněte.
 (3) Pokud je použit nekonvenční motor, je nutno tuto skutečnost uvést.
 PŘÍLOHA 2
 USPOŘÁDÁNÍ ZNAČKY SCHVÁLENÍ
 Vzor A
 (viz bod 5.4 tohoto předpisu)
 Výše uvedená značka schválení umístěná na vozidle udává, že příslušný typ vozidla byl z hlediska emisí hluku schválen v Nizozemsku (E 4) podle předpisu č. 63 s číslem schválení 022439. Číslo schválení typu udává, že schválení bylo uděleno podle požadavků předpisu č. 63 ve znění série změn 02.
 Vzor B
 (viz bod 5.5 tohoto předpisu)
 Výše uvedená značka schválení umístěná na vozidle udává, že tento typ vozidla byl schválen v Nizozemsku (E 4) podle předpisů č. 63 a 33 (1). Čísla schválení udávají, že ke dnům udělení příslušných schválení zahrnoval předpis č. 63 sérii změn 02 a také předpis č. 33 byl ve znění série změn 01.
 (1) Druhé číslo je uvedeno pouze jako příklad.
 PŘÍLOHA 3
 METODY A PŘÍSTROJE K MĚŘENÍ HLUKU VYDÁVANÉHO MOTOROVÝMI VOZIDLY KATEGORIE L1
 1. MĚŘICÍ PŘÍSTROJE
 1.1. Akustická měření
 1.1.1. Obecné informace
 Při měření hladiny akustického tlaku se použije zvukoměr nebo rovnocenný měřicí systém splňující požadavky na přístroje třídy přesnosti 1 (včetně doporučeného krytu proti větru, byl-li použit). Tyto požadavky jsou popsány v normě IEC 61672-1:2013. Při měření se použije časová konstanta „F“ akustického měřicího přístroje a kmitočtová váhová křivka „A“ popsaná rovněž v normě IEC 61672-1:2013. Použije-li se systém s periodickým vzorkováním hladiny akustického tlaku váženým váhovou křivkou A, interval měření by neměl přesahovat 30 ms. Přístroje se musí udržovat a kalibrovat podle pokynů výrobce.
 1.1.2. Kalibrace
 Na začátku a na konci každé série měření se celý akustický měřicí systém kalibruje zvukovým kalibrátorem, který splňuje požadavky na zvukové kalibrátory třídy přesnosti C1 podle normy IEC 60942:2003. Bez dalšího seřizování nesmí být rozdíl mezi naměřenými hodnotami větší než 0,5 dB(A). Pokud je tato hodnota překročena, výsledky měření získané po předchozí uspokojivé kalibraci se neberou v úvahu.
 1.1.3. Splnění požadavků
 Jednou ročně se musí ověřit, zda zvukový kalibrátor splňuje požadavky normy IEC 60942:2003. Přinejmenším jednou za dva roky se musí ověřit, zda přístrojový systém splňuje požadavky normy IEC 61672-1:2013. Tyto skutečnosti musí ověřovat laboratoř, která je pověřena kalibrací podle odpovídajících norem.
 1.2. Přístroje na měření rychlosti
 Otáčky motoru se měří přístrojem, který při otáčkách motoru potřebných k měření splňuje meze specifikací alespoň ± 2 % nebo lepší.
 Rychlost vozidla na silnici se měří přístrojem, který při použití zařízení pro průběžné měření splňuje meze specifikací alespoň ± 0,5


text:
km/h. Pokud se při zkoušce použije nezávislé měření rychlosti vozidla, musí tento měřicí přístroj splňovat meze specifikací alespoň ± 0,2 km/h (1).
 1.3. Meteorologické přístroje
 Meteorologické přístroje k monitorování podmínek prostředí v průběhu zkoušky musí splňovat tyto specifikace:
 ± 1 °C nebo méně u teploměru;
 ± 1,0 m/s u zařízení k měření rychlosti větru;
 ± 5 hPa u zařízení k měření barometrického tlaku;
 ± 5 % u zařízení k měření relativní vlhkosti.
 2. PODMÍNKY MĚŘENÍ
 2.1. Zkušební místo, povětrnostní podmínky a korekce hluku pozadí
 2.1.1. Zkušební místo
 Zkušební místo tvoří středová akcelerační dráha obklopená v podstatě rovným zkušebním úsekem. Zkušební dráha musí být vodorovná; její povrch musí být suchý a konstruovaný tak, aby byl hluk odvalování nízký.
 Ve zkušebním místě musí být podmínky volného zvukového pole mezi zdrojem zvuku umístěným uprostřed akceleračního úseku a mikrofonem udržovány v rozmezí ± 1 dB. Tato podmínka se považuje za splněnou, pokud se od středu akceleračního úseku nenalézají do vzdálenosti 50 m žádné velké objekty odrážející zvuk, jako jsou živé ploty, skály, mosty nebo budovy.
 V blízkosti mikrofonu nesmí být žádná překážka, která by mohla ovlivnit zvukové pole, a mezi mikrofonem a zdrojem zvuku se nesmí nacházet žádná osoba. Osoba provádějící měření musí zaujmout takovou polohu, aby nedošlo k ovlivnění měřených hodnot.
 Povrch zkušební dráhy musí splňovat požadavky přílohy 5 tohoto předpisu nebo normy ISO 10844:2014. Po skončení doby uvedené v bodě 10.8 tohoto předpisu se pro referenční účely použije pouze norma ISO 10844:2014.
 2.1.2. Povětrnostní podmínky a korekce hladiny hluku pozadí
 Nesmí se měřit za špatných povětrnostních podmínek. Zkoušky se nesmí provádět, pokud rychlost větru včetně poryvů během měření akustického tlaku překročí 5 m/s.
 Pro účely měření musí být hladina akustického tlaku (A) jiných zdrojů zvuku než na zkoušeném vozidle a hladina akustického tlaku způsobeného vlivem větru nejméně o 10 dB(A) nižší než hladina akustického tlaku pocházejícího z vozidla. Mikrofon může být vybaven vhodným krytem proti větru, vezme-li se v úvahu jeho vliv na citlivost a směrovou charakteristiku mikrofonu.
 Je-li rozdíl mezi hlukem okolního prostředí a naměřenými hladinami akustického tlaku v rozsahu od 10 do 15 dB(A), musí být pro účely výpočtu výsledku zkoušky od údaje na zvukoměru odečtena příslušná korekce podle tabulky 1.
 Tabulka 1
 Korekce, která se použije u jednotlivých naměřených zkušebních hodnot
 Rozdíl mezi hladinou akustického tlaku pozadí a naměřenou hladinou akustického tlaku v dB
 10
 11
 12
 13
 14
 ≥ 15
 Korekce v dB(A)
 0,5
 0,4
 0,3
 0,2
 0,1
 0,0
 2.2. Stav vozidla
 2.2.1. Obecné podmínky
 Před začátkem měření se vozidlo uvede do běžného provozního stavu, pokud jde o:
 —
 teploty;
 —
 seřízení;
 —
 palivo;
 —
 zapalovací svíčky, karburátor (karburátory) atd. (podle potřeby).
 Je-li vozidlo opatřeno ventilátory se samočinným spouštěcím mechanismem, nesmí být do tohoto systému během měření akustického tlaku zasahováno.
 Je-li vozidlo vybaveno zařízeními, která nejsou nezbytná k jeho pohonu, avšak která se používají, pokud je vozidlo v běžném provozu na silnici, musí být tato zařízení v provozu v souladu se specifikacemi výrobce.
 V případě motorů na stlačený vzduch musí být běžné provozní podmínky, které nespadají do podmínek


text:
uvedených v tomto bodě, dohodnuty mezi výrobcem a schvalovacím orgánem a připojeny k žádosti výrobce o schválení typu podle tohoto předpisu.
 2.2.2. Zkušební hmotnost a výběr pneumatik
 2.2.2.1. Vozidlo se zkouší se zkušební hmotností definovanou v bodě 2.9 tohoto předpisu.
 2.2.2.2. Volba a stav pneumatik
 Pneumatiky musí být pro vozidlo vhodné a musí být nahuštěny na tlak doporučený výrobcem vozidla pro zkušební hmotnost vozidla.
 Pneumatiky zvolí výrobce vozidla a musí odpovídat jednomu z rozměrů a typů stanovených pro toto vozidlo jeho výrobcem. Minimální hloubka vzorku musí být alespoň 80 % plné hloubky vzorku.
 3. ZKUŠEBNÍ METODY
 3.1. Měření emisí hluku vozidla za jízdy
 3.1.1. Uspořádání při zkoušce a polohy mikrofonu
 3.1.1.1. Uspořádání při zkoušce je znázorněno na obrázku 1.
 Obrázek 1
 Polohy pro měření u vozidel za jízdy
 Na zkušební dráze se vyznačí dvě přímky AA′ a BB′ rovnoběžné s přímkou mikrofonu PP′ a nacházející se 10 m před a 10 m za přímkou PP′.
 3.1.1.2. Mikrofon se umístí ve vzdálenosti 7,5 m ± 0,05 m od referenční přímky CC′ na přímce mikrofonu PP′ kolmo na referenční přímku CC′ na zkušební dráze (viz obrázek 1).
 Mikrofony musí být umístěny 1,2 m ± 0,02 m nad povrchem země. Referenční směr pro podmínky volného pole (viz IEC 61672-1:2013) musí být vodorovný a kolmý k přímce dráhy vozidla CC′.
 3.1.2. Provedení akcelerační zkoušky, rychlost přibližujícího se vozidla a použití rychlostních stupňů
 3.1.2.1. Provedení akcelerační zkoušky
 Vozidlo se k přímce AA′ přibližuje počáteční ustálenou rychlostí stanovenou níže. Jakmile přední okraj vozidla dosáhne přímky AA′, ovladač akcelerátoru se uvede co nejrychleji do polohy plného otevření a musí zůstat v této poloze až do okamžiku, kdy zadní okraj vozidla dosáhne přímky BB′; poté se ovladač akcelerátoru co nejrychleji vrátí do volnoběžné polohy.
 Při všech měřeních jede vozidlo po zkušební dráze přímo tak, aby jeho podélná střední rovina byla co nejblíže přímce CC′.
 3.1.2.2. Rychlost přibližujícího se vozidla
 Vozidlo se přibližuje k přímce AA′ ustálenou rychlostí odpovídající maximální rychlosti vozidla definované v bodě 2.12 tohoto předpisu, pokud je nižší nebo rovna 30 km/h. Pokud je maximální rychlost vozidla vyšší než 30 km/h, vozidlo se přibližuje k přímce AA′ ustálenou rychlostí 30 km/h.
 3.1.2.3. Používání rychlostních stupňů
 Je-li vozidlo vybaveno ručně ovládanou převodovkou, zvolí se nejvyšší stupeň, který mu umožní projet přes přímku AA′ s otáčkami motoru vyššími nebo rovnými 50 procentům jmenovitých otáček motoru definovaných v bodě 2.7 tohoto předpisu.
 Je-li vozidlo vybaveno automatickou převodovkou, musí jet rychlostí uvedenou v bodě 3.1.2.2.
 3.1.3. Stanovení hladiny akustického tlaku
 S ohledem na nepřesnost měření se maximální hladina akustického tlaku zaznamenaná na každé straně vozidla sníží o 1 dB(A) a zaokrouhlí na jedno desetinné místo (např. 68,45 se uvede jako 68,5, zatímco 68,44 se uvede jako 68,4). Tyto hodnoty představují výsledky měření.
 Měření je neplatné, je-li zjištěn abnormální rozdíl mezi špičkovou hodnotou a celkovou hladinou akustického tlaku.
 Na každé straně vozidla se provedou alespoň dvě platná měření.
 Měření se považují za platná pouze tehdy, pokud rozdíl mezi výsledky dvou po sobě jdoucích měření na téže straně vozidla není větší než


text:
2 dB(A).
 Pro účely seřízení je možno uskutečnit předběžná měření, nicméně pro stanovení výsledků měření se na ně nebere ohled.
 3.1.4. Výpočet konečného výsledku zkoušky
 Konečným výsledkem zkoušky je průměrná hodnota všech čtyř výsledků zkoušek zaokrouhlená na nejbližší celý decibel. Následuje-li po desetinné čárce číslice 0 až 4, zaokrouhluje se výsledek dolů, v případě číslic 5 až 9 se pak výsledek zaokrouhluje nahoru.
 3.2. Měření hluku vydávaného stojícími vozidly (podmínky a metody měření pro zkoušení vozidel v provozu)
 Za účelem zjednodušení následného zkoušení vozidel v provozu se navíc podle následujících požadavků změří v blízkosti výustky výfukového systému (systému tlumení hluku) hladina akustického tlaku a naměřená hodnota se zaznamená ve zkušebním protokolu vypracovaném pro vydání dokumentu uvedeného v příloze 1 tohoto předpisu.
 Měření se provádějí pomocí přesného zvukoměru splňujícího požadavky bodu 1 přílohy 3 tohoto předpisu.
 3.2.1. Zkušební místo – místní podmínky
 3.2.1.1. Měření se provádí u stojícího vozidla v prostoru, který nepředstavuje velké narušení zvukového pole.
 3.2.1.2. Za vhodné zkušební místo se považuje každý otevřený prostor, pokud je tvořen rovnou plochu pokrytou betonem, asfaltem nebo jiným tvrdým materiálem s vysokou zvukovou odrazivostí, s výjimkou zhutněných a jiných zemitých povrchů, ve které lze vymezit obdélník, jehož strany se nacházejí nejméně 3 m od okrajů vozidla, a uvnitř níž není žádná patrná překážka; zejména nesmí být vozidlo při měření hluku výfuku umístěno ve vzdálenosti menší než 1 m od okraje chodníku.
 3.2.1.3. Kromě měřicího technika a řidiče, jejichž přítomnost nemá vliv na odečet naměřených hodnot, se v oblasti měření nesmí nacházet žádná jiná osoba.
 3.2.2. Rušivé zvuky a vliv větru
 Hladiny hluku okolního prostředí v každém bodě měření musí být nejméně o 10 dB(A) nižší než hladiny naměřené při zkouškách ve stejných bodech.
 3.2.3. Metoda měření
 3.2.3.1. Povaha a počet měření
 Po dobu provozu stanovenou v bodě 3.2.3.3.2.1 se měří maximální hladina akustického tlaku vážená váhovou křivkou A a vyjádřená v decibelech (dB(A)).
 V každém bodě měření se provedou nejméně tři měření.
 3.2.3.2. Poloha a příprava vozidla
 Před začátkem měření se motor vozidla zahřeje na běžnou provozní teplotu, pokud se jedná o spalovací motor, nebo se uvede do normálního provozního stavu, pokud se jedná o motor na stlačený vzduch. Je-li vozidlo vybaveno automatickými ventilátory, nesmí se během měření hladiny akustického tlaku upravovat.
 Při měření musí být řadicí páka v neutrální poloze. Pokud nelze převodovku odpojit, musí být možné, aby se hnací kolo vozidla otáčelo bez zatížení, a to například tak, že se vozidlo postaví na stojan.
 3.2.3.3. Měření akustického tlaku v blízkosti výfuku
 3.2.3.3.1. Poloha mikrofonu (viz obrázek 2)
 Mikrofon se umístí ve vzdálenosti 0,5 ± 0,01 m od vztažného bodu výfukového potrubí podle definice na obrázku 3 a pod úhlem 45 ± 5° ke svislé rovině ležící v ose proudění zakončení potrubí. Mikrofon musí být ve výšce vztažného bodu, ne však níže než 0,2 m nad povrchem země. Vztažná osa mikrofonu musí ležet v rovině rovnoběžné s povrchem vozovky a musí směřovat k vztažnému bodu na výústce výfuku.
 Vztažným bodem je nejvyšší bod splňující tyto podmínky:
 a)
 vztažný bod musí být


text:
na konci výfukového potrubí;
 b)
 vztažný bod se musí nacházet ve svislé rovině, v níž leží střed výustky výfukového potrubí a osa proudění z konce potrubí.
 Pokud jsou možné dvě polohy mikrofonu, zvolí se umístění dále od podélné osy vozidla. Pokud průtoková osa výustky potrubí výfuku svírá s podélnou osou vozidla úhel 90° ± 5°, umístí se mikrofon do bodu nejdále od motoru.
 Má-li vozidlo dvě nebo více výfukových výustek umístěných méně než 0,3 m od sebe a napojených na jediný tlumič, provede se pouze jedno měření.
 Mikrofon se umístí vůči nejvzdálenější výustce od podélné osy vozidla nebo, není-li taková výustka, od vyústky, která je nejvýše nad zemí.
 U vozidel s vyústkami výfuku umístěnými více než 0,3 m od sebe se měří jednotlivě u každé z nich, jako kdyby byla jediná, a zaznamená se nejvyšší z naměřených hodnot akustického tlaku. Pro účely kontrol na silnici lze vztažný bod přesunout na vnější povrch karosérie vozidla.
 Obrázek 2
 Polohy při měření akustického tlaku stojícího vozidla
 Rozměry v metrech, není-li uvedeno jinak
 Obrázek 3
 Vztažný bod
 Užité symboly:
 T
 =
 pohled shora
 S
 =
 pohled z boku
 1
 =
 vztažný bod
 2
 =
 povrch vozovky
 A
 =
 zkosená trubka
 B
 =
 trubka ohnutá dolů
 C
 =
 rovná trubka
 D
 =
 svislá trubka
 3.2.3.3.2. Provozní podmínky motoru
 3.2.3.3.2.1 Otáčky motoru se udržují ustálené na jedné z následujících hodnot:
 50 procent nrated, pokud nrated překročí 5 000 min.– 1,
 75 procent nrated, pokud nrated nepřekročí 5 000 min.– 1,
 kde nrated jsou jmenovité otáčky motoru definované v bodě 2.7 tohoto předpisu.
 U vozidel, která nemohou při zkoušce se stojícím vozidlem dosáhnout výše definovaných cílových otáček motoru, se místo cílových otáček motoru použije 95 % maximálních otáček motoru dosažitelných při zkoušce se stojícím vozidlem.
 3.2.3.3.2.2. Otáčky motoru se postupně zvyšují z volnoběhu až na cílové otáčky motoru a na nich se udržují v toleranci ± 5 %. Poté se ovladač akcelerátoru rychle uvolní a otáčky motoru se vrátí do volnoběhu. Hladina akustického tlaku se měří po dobu, která zahrnuje ustálené otáčky motoru trvající nejméně 1 sekundu, a po celou dobu poklesu otáček. Jako zkušební hodnota se bere maximální údaj zvukoměru.
 Měření je platné pouze tehdy, pokud se zkušební otáčky motoru neodchýlily od cílových otáček motoru o více než ± 5 % minimálně po dobu 1 sekundy.
 3.2.3.3.2.3. Vícerežimový výfukový systém
 Vozidla vybavená vícerežimovým ručně nebo elektronicky seřiditelným výfukovým systémem se zkoušejí ve všech režimech.
 3.2.3.3.3. Výsledky
 3.2.3.3.3.1. Měření se provádějí za výše předepsaných umístění mikrofonu/mikrofonů. Zaznamená se maximální hodnota hladiny akustického tlaku A naměřená při zkoušce s přesností na jedno desetinné místo (např. 92,45 se uvede jako 92,5, zatímco 92,44 se uvede jako 92,4). Zkouška se opakuje, dokud se u každé vyústky při třech po sobě následujících měřeních nedosáhne jejich vzájemné odchylky nejvýše do 2,0 dB(A).
 Výsledkem pro danou vyústku je aritmetický průměr tří platných měření, zaokrouhlený na nejbližší celé číslo (např. 92,5 se uvede jako 93, zatímco 92,4 se uvede jako 92).
 3.2.3.3.3.2. U vozidel, která mají více výfukových výustek, se zaznamená hladina akustického tlaku


text:
zjištěná u výustky s nejvyšší průměrnou hladinou akustického tlaku.
 3.2.3.3.3.3. U vozidel vybavených vícerežimovým výfukovým systémem a ručním nebo elektronickým ovládáním výfukového režimu se zaznamenává hladina akustického tlaku pro ten režim, který má nejvyšší průměrnou hladinu akustického tlaku.
 4. AKUSTICKÝ TLAK VYDÁVANÝ VOZIDLEM ZA JÍZDY (ÚDAJE ZAZNAMENÁVANÉ PRO USNADNĚNÍ ZKOUŠENÍ VOZIDLA V PROVOZU).
 4.1. Smluvní strana může stanovit zkušební postup pro ověření shody v provozu, přičemž náležitě přihlédne k odlišnostem mezi zkušebními podmínkami, které se uplatnily při schválení typu.
 4.2. K usnadnění ověření shody vozidel v provozu se následující informace ohledně měření hladin akustického tlaku provedených podle bodu 3.1 přílohy 3 u vozidel za jízdy označují jako referenční údaje shody v provozu:
 a)
 rychlostní stupeň (i) nebo u vozidel zkoušených s neuzamčenými převody poloha voliče rychlostního stupně zvolená při zkoušce;
 b)
 rychlost vozidla vAA′ v km/h na počátku zkoušky maximální rychlosti nebo akcelerační zkoušky s plně otevřeným ovladačem akcelerátoru při rychlostním stupni (i); a
 c)
 konečný výsledek zkoušky v dB(A) podle bodu 3.1.4 této přílohy.
 4.3. Referenční údaje o shodě v provozu se uvádějí na formuláři sdělení podle přílohy 1.
 5. PŮVODNÍ VÝFUKOVÝ SYSTÉM (SYSTÉM TLUMENÍ HLUKU)
 5.1. Požadavky na tlumiče, které obsahují vláknité absorpční materiály
 5.1.1. Vláknitý absorpční materiál nesmí obsahovat azbest a v konstrukci tlumičů jej lze použít pouze tehdy, pokud vhodná zařízení zajistí, že vláknitý materiál zůstane po celou dobu používání tlumiče na svém místě a že splňuje požadavky některého z bodů 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4 nebo 5.1.5.
 5.1.2. Po odstranění vláknitého materiálu musí hladina akustického tlaku splňovat požadavky přílohy 4 tohoto předpisu.
 5.1.3. Vláknitý materiál nesmí být umístěn v těch částech tlumiče, kterými procházejí výfukové plyny, a musí splňovat následující požadavky:
 5.1.3.1.
 Materiál se musí po dobu čtyř hodin zahřívat v peci při teplotě 650 ± 5 °C, přičemž nesmí dojít ke zkrácení průměrné délky vláken, zmenšení jejich průměru či snížení jejich objemové hustoty.
 5.1.3.2.
 Po hodinovém zahřátí v peci na 650 ± 5 °C musí při měření podle normy ISO 2559:2011 zůstat nejméně 98 % materiálu v sítu s oky o velikosti 250 μm odpovídajícímu normě ISO 3310/1:2000.
 5.1.3.3.
 Ztráta hmotnosti materiálu nesmí překročit 10,5 % po jeho namočení po dobu 24 hodin při teplotě 90 ± 5 °C do syntetického kondensátu tohoto složení:
 1 N kyselina bromovodíková (HBr) 10 ml
 1 N kyselina sírová (H2SO4) 10 ml
 Destilovaná voda na doplnění do 1 000 ml.
 Materiál se vypere v destilované vodě a před vážením se suší po dobu jedné hodiny při teplotě 105 °C.
 5.1.4. Před zkoušením podle bodu 3.1 této přílohy se systém uvede do obvyklého stavu pro použití na silnici jednou z následujících metod:
 5.1.4.1.
 Stabilizace průběžným silničním provozem:
 5.1.4.1.1.
 Minimální vzdálenost, kterou je nutné během stabilizace ujet, je 2 000 km.
 5.1.4.1.2.
 50 ± 10 procent tohoto stabilizačního cyklu musí tvořit jízda v městském provozu, zbývající část pak dálkové jízdy; cyklus stabilizace průběžným silničním provozem je možné nahradit odpovídajícím programem na zkušební dráze.
 5.1.4.1.3.
 Oba rychlostní režimy se musí nejméně šestkrát prostřídat.
 5.1.4.1.4.
 Úplný zkušební program musí zahrnovat alespoň 10 přestávek trvajících


text:
nejméně tři hodiny, aby se tak napodobil účinek ochlazení a kondenzace.
 5.1.4.2.
 Stabilizace pulzováním:
 5.1.4.2.1.
 Výfukový systém nebo jeho konstrukční části se namontují na vozidlo nebo na motor.
 V prvním případě se vozidlo umístí na válcový dynamometr. V druhém případě se motor upevní na zkušební stav.
 Na výustku systému tlumení hluku se připojí zkušební zařízení, jehož podrobné schéma je uvedeno na obrázku 4. Je přípustné i jakékoliv jiné zařízení, které poskytne rovnocenné výsledky.
 5.1.4.2.2.
 Zkušební zařízení se nastaví tak, aby byl za pomoci rychločinného ventilu 2 500krát střídavě přerušen a vzápětí znovu obnoven tok výfukových plynů.
 Obrázek 4
 Zkušební zařízení pro stabilizaci pulzováním
 volitelné
 volitelné
 1.
 Vstupní příruba nebo objímka pro připojení k zadní části zkoušeného výfukového systému.
 2.
 Ručně ovládaný regulační ventil.
 3.
 Vyrovnávací nádrž o maximální kapacitě 40 l a době plnění nejméně jedna sekunda.
 4.
 Tlakový spínač pracující v rozsahu od 5 kPa do 250 kPa.
 5.
 Časový spínač.
 6.
 Počitadlo impulzů.
 7.
 Rychločinný ventil, například ventil výfukové brzdy o průměru 60 mm, ovládaný pneumatickým válcem s výkonem 120 N při 400 kPa. Doba odezvy při otevírání a zavírání nesmí překročit 0,5 s.
 8.
 Odvod výfukových plynů.
 9.
 Ohebné potrubí.
 10.
 Tlakoměr.
 5.1.4.2.3.
 Ventil se musí otevřít, jakmile protitlak ve výfuku měřený nejméně 100 mm od vstupní příruby po směru průtoku výfukových plynů dosáhne hodnoty od 35 do 40 kPa. Není-li možné kvůli vlastnostem motoru takové hodnoty dosáhnout, musí se ventil otevřít, jakmile protitlak plynů dosáhne 90 % maxima, které lze naměřit před zastavením motoru. Musí se uzavřít, jakmile se tento tlak neliší o více než 10 procent od stabilizované hodnoty při otevřeném ventilu.
 5.1.4.2.4.
 Časový spínač se nastaví na dobu průtoku výfukových plynů, která se vypočítá podle požadavků v bodě 5.1.4.2.3.
 5.1.4.2.5.
 Otáčky motoru musí činit 75 procent jmenovitých otáček motoru definovaných v bodě 2.7 tohoto předpisu.
 5.1.4.2.6.
 Výkon měřený dynamometrem činí 50 % výkonu při plném otevření ovladače akcelerátoru, měřeno při 75 procentech jmenovitých otáček motoru definovaných v bodě 2.7 tohoto předpisu.
 5.1.4.2.7.
 Během zkoušky musí být uzavřeny veškeré otvory pro odvod kondenzátu.
 5.1.4.2.8.
 Celá zkouška musí být ukončena v průběhu 48 hodin. V případě potřeby se po každé hodině zařadí doba na ochlazení.
 5.1.4.3.
 Stabilizace na zkušebním stavu:
 5.1.4.3.1.
 Výfukový systém se namontuje na motor, jenž je reprezentativním zástupcem typu namontovaného na vozidle, pro které je systém konstruován, a upevní se na zkušební stav.
 5.1.4.3.2.
 Stabilizace sestává ze tří cyklů.
 5.1.4.3.3.
 Po každém cyklu na zkušebním stavu následuje přestávka trvající nejméně šest hodin, aby se tak napodobil účinek ochlazení a kondenzace.
 5.1.4.3.4.
 Každý cyklus na zkušebním stavu sestává ze šesti fází. Podmínky motoru při jednotlivých fázích a jejich doba trvání:
 Fáze
 Podmínky
 Doba trvání fáze v minutách
 1
 volnoběh
 6
 2
 25 % zatížení při 75 % nrated
 40
 3
 50 % zatížení při 75 % nrated
 40
 4
 100 % zatížení při 75 % nrated
 30
 5
 50 % zatížení při 100 % nrated
 12
 6
 25 % zatížení při 100 % nrated
 22
 Celkový čas
 2 h 30 min.
 5.1.4.3.5.
 Na žádost


text:
výrobce mohou být v průběhu tohoto záběhu motor a tlumič chlazeny tak, aby teplota naměřená v bodě vzdáleném maximálně 100 mm od výustky výfukových plynů nepřekročila teplotu naměřenou při jízdě vozidla rychlostí při 75 % jmenovitých otáček motoru definovaných v bodě 2.7 tohoto předpisu na nejvyšší rychlostní stupeň. Otáčky motoru a/nebo rychlost vozidla se stanoví s přesností ± 3 procent.
 5.1.5. Výfukový plyn nepřichází do styku s vláknitými materiály a vláknité materiály nejsou ovlivňovány kolísáním tlaku.
 5.2. Schéma a označení
 5.2.1. K dokumentům uvedeným v příloze 1 tohoto předpisu se přiloží schéma a řez tlumiče s uvedením rozměrů.
 5.2.2. Na všech původních tlumičích musí být uvedeny přinejmenším:
 a)
 značka „E“, po níž následuje označení státu, který udělil schválení typu,
 b)
 název nebo obchodní značka výrobce vozidla; a
 c)
 značka a identifikační číslo dílu.
 Toto označení musí být čitelné, nesmazatelné a viditelné i po namontování.
 5.2.3. Na každém balení původních náhradních výfukových systémů nebo systémů tlumení hluku musí být čitelně uvedena slova „původní díl“ a značka a typ společně se značkou „E“ a označením země původu.
 5.3. Tlumiče sání
 Má-li být sání motoru vybaveno vzduchovým filtrem a/nebo tlumičem sání proto, aby byla splněna přípustná hladina akustického tlaku, musí být filtr a/nebo tlumič považován za součást tlumiče a vztahují se na něj i požadavky bodů 5.1 a 5.2.
 (1) O nezávislá měření rychlosti vozidla se jedná v případě, kdy jsou hodnoty vAA′ a vBB′ určovány dvěma nebo více samostatnými přístroji. Zařízení pro průběžné měření, např. radar, určí veškeré požadované informace o rychlosti vozidla pomocí jediného přístroje.
 PŘÍLOHA 4
 MAXIMÁLNÍ MEZNÍ HODNOTY AKUSTICKÉHO TLAKU (NOVÁ VOZIDLA)
 Maximální konstrukční rychlost v km/h
 Maximální hodnoty hladiny akustického tlaku v dB(A)
 ≤ 25
 66
 > 25
 71
 Jízdní kola určená ke šlapání vybavená pomocným pohonem, jiným než elektrickým, s hlavním cílem napomáhat šlapání, u kterých se výstup pomocného pohonu vypíná při rychlosti vozidla ≤ 25 km/h
 63
 PŘÍLOHA 5
 SPECIFIKACE ZKUŠEBNÍ DRÁHY (1)
 1. ÚVOD
 Tato příloha popisuje specifikace týkající se fyzikálních vlastností zkušební dráhy a jejího pokládání. Tyto specifikace, které jsou založeny na zvláštní normě (2), popisují požadované fyzikální vlastnosti i zkušební metody k jejich zjištění.
 2. POŽADOVANÉ VLASTNOSTI POVRCHU
 Povrch se považuje za vyhovující této normě za předpokladu, že byly změřeny struktura povrchu a pórovitost nebo činitel zvukové pohltivosti a bylo shledáno, že vyhovují všem ustanovením bodů 2.1 až 2.4 níže, a za předpokladu, že jsou splněny konstrukční požadavky (bod 3.2 níže).
 2.1. Zbytková pórovitost
 Zbytková pórovitost krytu vozovky VC nesmí překročit 8 %. Postup měření je popsán v bodě 4.1.
 2.2. Činitel zvukové pohltivosti
 Pokud povrch nesplňuje požadavky na zbytkovou pórovitost, je považován za vyhovující, je-li činitel jeho zvukové pohltivosti α ≤ 0,10. Postup měření je popsán v bodě 4.2. Požadavky tohoto bodu a bodu 2.1 jsou splněny také v případě, že byla měřena jen zvuková pohltivost a bylo zjištěno α ≤ 0,10.
 Poznámka: Nejzásadnější vlastností je pohltivost zvuku, přestože stavitelům silnic je známější spíše zbytková pórovitost. Pohltivost zvuku je však třeba měřit pouze tehdy, pokud povrch nesplňuje požadavky na zbytkovou pórovitost. Je


text:
tomu tak proto, že poslední uvedený parametr je jak z hlediska měření, tak své závažnosti spojen s poměrně vysokou nejistotou, a některé povrchy by proto mohly být chybně odmítnuty, pokud bylo jako základ použito pouze měření zbytkové pórovitosti.
 2.3. Hloubka struktury povrchu
 Hloubka struktury povrchu (TD) měřená objemovou metodou (viz bod 4.3) musí být:
 TD ≥ 0,4 mm
 2.4. Homogenita povrchu
 Veškeré úsilí je třeba věnovat tomu, aby povrch zkušebního úseku byl co nejvíce homogenní. To zahrnuje strukturu povrchu i pórovitost, je však třeba též poznamenat, že v případě, kdy je postup odvalování na některých místech účinnější než na jiných, může být struktura odlišná a nerovnosti mohou vyvolávat rázy.
 2.5. Interval zkoušek
 Pro ověření, zda povrch nadále vyhovuje požadavkům na strukturu povrchu a pórovitost nebo pohltivost zvuku stanoveným touto normou, je třeba u povrchu v následujících intervalech pravidelně zkoušet:
 a)
 zbytkovou pórovitost nebo zvukovou pohltivost:
 když je povrch nový: splňuje-li nový povrch požadavky, nepožaduje se další periodické zkoušení.
 b)
 hloubku struktury povrchu (TD):
 když je povrch nový: začíná-li se se zkouškami akustického tlaku (poznámka: nejdříve čtyři týdny po jeho položení); pak každých dvanáct měsíců.
 3. KONSTRUKCE ZKUŠEBNÍHO POVRCHU
 3.1. Úsek
 Při návrhu uspořádání zkušební dráhy je důležité jako minimální požadavek zajistit, aby zkušební úsek projížděný vozidly byl pokryt stanoveným zkušebním materiálem s vhodnými okraji pro bezpečný a praktický provoz. To znamená, že dráha musí být alespoň 3 m široká a její délka musí být taková, aby dráha na každém konci přesahovala přímky AA a BB nejméně o 10 m. Obrázek 1 znázorňuje plán vhodného zkušebního místa a udává minimální plochu, na níž musí být strojově položen a strojově zhutněn určený materiál pro zkušební povrch. Podle bodu 3.1.1.1 přílohy 3 tohoto předpisu se měření provádějí na každé straně vozidla. Toho lze dosáhnout buď měřením se dvěma mikrofony (jeden mikrofon na každé straně dráhy) a jízdou v jednom směru, nebo měřením s mikrofonem pouze na jedné straně dráhy a jízdami vozidla v obou směrech. Použije-li se druhý z uvedených postupů, pak na té straně dráhy, kde není umístěn mikrofon, nejsou uplatňovány žádné požadavky na povrch.
 Obrázek 1
 Minimální požadavky na prostor se zkušebním povrchem. Stínovaná část je „zkušební úsek“
 Legenda
 Minimální plocha pokrytá zkušebním silničním povrchem, tj. zkušební úsek
 Mikrofon (výška 1,2 m)
 Rozměry v metrech
 Osa jízdní dráhy
 POZNÁMKA – v tomto poloměru nesmí být žádné velké předměty odrážející zvuk.
 3.2 Konstrukce a příprava povrchu
 3.2.1. Základní konstrukční požadavky; zkušební povrch musí splňovat čtyři konstrukční požadavky:
 3.2.1.1.
 musí se jednat o hutný asfaltový beton;
 3.2.1.2.
 maximální rozměr zrna je 8 mm (přípustných je 6,3 až 10 mm);
 3.2.1.3.
 tloušťka nosné vrstvy musí být ≥ 30 mm;
 3.2.1.4.
 pojivem musí být nemodifikovaný bitumen přímo penetrující třídy.
 3.2.2. Konstrukční pokyny
 Jako vodítko pro výrobce povrchu udává obrázek 2 křivku zrnitosti štěrku, jejímž dodržením se zajistí požadované vlastnosti. Tabulka 1 dále udává některé pokyny pro zajištění požadované struktury a životnosti. Křivka zrnitosti odpovídá tomuto vzorci:
 P (% propadu) = 100. (d/dmax)1/2
 kde:
 d
 =
 okatost čtvercového síta v mm
 dmax
 =
 8 mm pro


text:
střední křivku
 dmax
 =
 10 mm pro křivku spodní přípustné odchylky
 dmax
 =
 6,3 mm pro křivku horní přípustné odchylky
 Obrázek 2
 Křivka zrnitosti štěrku v asfaltové směsi s přípustnými odchylkami
 % propadu (hmotnostních)
 Okatost síta v mm
 Dále platí následující doporučení:
 a)
 písková složka (0,063 mm < okatost čtvercového síta < 2 mm) obsahuje nejvýše 55 % přírodního písku a nejméně 45 % drceného písku,
 b)
 základ a podklad musí zajišťovat dobrou stabilitu a rovnost podle osvědčených postupů stavby silnic;
 c)
 drť musí být drcena tak, aby měla 100 % drcených stran, a musí být z materiálu s vysokou odolností vůči drcení;
 d)
 drť použitá ve směsi musí být praná;
 e)
 na povrch se nesmí přidávat žádná přídavná drť;
 f)
 tvrdost pojiva v PEN hodnotách musí být 40 až 60, 60 až 80 nebo 80 až 100 v závislosti na klimatických podmínkách území. Pravidlem je používat co nejtvrdší pojivo ve shodě s obvyklou praxí;
 g)
 teplota směsi před zhutňováním musí být zvolena tak, aby se následným válcováním dosáhlo požadované pórovitosti. Ke zvýšení pravděpodobnosti splnění požadavků bodů 2.1 až 2.4 této přílohy je třeba se snažit o hutnost nejen vhodnou volbou teploty směsi, ale i vhodným počtem válcování a volbou zhutňovacího vozidla.
 Tabulka 1
 Konstrukční pokyny
 Množství
 Cílové hodnoty
 Mezní odchylky
 podle celkové hmotnosti směsi
 podle hmotnosti štěrku
 Hmotnost kameniva, okatost čtvercového síta (SM) > 2 mm
 47,6 %
 50,5 %
 ± 5
 Hmotnost písku 0,063 mm < SM < 2 mm
 38,0 %
 40,2 %
 ± 5
 Hmotnost plnidla SM < 0,063 mm
 8,8 %
 9,3 %
 ± 2
 Hmotnost pojiva (bitumen)
 5,8 %
 neudává se
 ± 0,5
 Maximální rozměr zrna
 8 mm
 6,3–10
 Tvrdost pojiva
 (viz bod 3.2.2 f)
 —
 Hodnota hladkosti kameniva (PSV)
 > 50
 —
 Hutnost relativní k Marshallově hutnosti
 98 %
 —
 4. ZKUŠEBNÍ METODA
 4.1. Měření zbytkové pórovitosti
 Pro toto měření je třeba odebrat z dráhy vzorky na nejméně čtyřech různých místech rovnoměrně rozložených ve zkušebním úseku mezi přímkami AA a BB (viz obrázek 1). Aby nevznikly nehomogennosti a nerovnosti v dráze kol, vzorky by se neměly odebírat přímo ze samotné dráhy kol, nýbrž v její blízkosti. Dva vzorky (minimálně) by se měly odebrat blízko vlastní dráhy kol a jeden vzorek (minimálně) by se měl odebrat přibližně uprostřed mezi dráhami kol a oběma místy, v nichž jsou umístěny mikrofony.
 Je-li podezření, že nejsou splněny podmínky homogenity (viz bod 2.4 této přílohy), odeberou se vzorky z více míst ve zkušebním úseku. Zbytková pórovitost se stanovuje pro každý vzorek. Pak se ze všech vzorků vypočte průměrná hodnota a porovná se s požadavkem v bodě 2.1 této přílohy. Žádný ze vzorků kromě toho nesmí mít hodnotu pórovitosti vyšší než 10 %. Výrobce zkušebního povrchu se upozorňuje na problém, který může vzniknout v případě, že je zkušební úsek vyhříván potrubím nebo elektrickými vodiči a vzorky je třeba odebrat z tohoto úseku. Takové rozvody je třeba pečlivě rozvrhnout s ohledem na budoucí místa odvrtávání vzorků. Doporučuje se ponechat několik míst o přibližných rozměrech 200 × 300 mm, ve kterých


text:
nejsou vodiče nebo potrubí nebo kde jsou umístěny dostatečně hluboko, aby nebyly poškozeny při odběru vzorků z povrchové vrstvy.
 4.2. Činitel zvukové pohltivosti
 Činitel zvukové pohltivosti (kolmý dopad) se měří metodou impedančního zvukovodu využitím postupu podle normy ISO/DIS 10 534: 1994 „Akustika – Určování činitele zvukové pohltivosti a akustické impedance v impedančních trubicích“.
 Pokud jde o zkušební vzorky, je třeba respektovat tytéž požadavky jako pro zbytkovou pórovitost (viz bod 4.1).
 Pohltivost zvuku se měří v pásmu 400 Hz až 800 Hz a v pásmu 800 Hz až 1 600 Hz (alespoň na středních kmitočtech třetinooktávových pásem) a stanoví se nejvyšší hodnoty z obou těchto pásem.
 Pak se ze všech těchto hodnot pro všechny vzorky vypočte průměrná hodnota, která tvoří konečný výsledek.
 4.3. Objemové měření makrostruktury povrchu
 Pro účely této normy se hloubka struktury povrchu měří nejméně na deseti místech rovnoměrně rozložených podél drah kol zkušebního pruhu a střední hodnota se porovná s předepsanou minimální hloubkou struktury povrchu. Popis postupu je uveden v normě ISO 10844:1994.
 5. ČASOVÁ STÁLOST A ÚDRŽBA
 5.1. Vliv stárnutí
 Podobně jako u jakéhokoli jiného povrchu se i zde očekává, že hladiny akustického tlaku odvalování pneumatik naměřené na zkušebním povrchu mohou v průběhu prvních šesti až dvanácti měsíců po jeho zhotovení mírně narůstat.
 Požadované vlastnosti získá povrch nejdříve čtyři týdny po zhotovení.
 Časová stálost závisí hlavně na tom, do jaké míry se dráha uhlazuje a zhutňuje jízdou vozidel po povrchu. Musí být pravidelně ověřována podle bodu 2.5 této přílohy.
 5.2. Údržba povrchu
 Z povrchu musí být odstraňovány úlomky a prach, které by mohly výrazně snížit účinnou hloubku struktury povrchu. V zemích s chladným klimatem se k odstranění ledu někdy používá sůl. Sůl však může povrch dočasně nebo i trvale změnit natolik, že se akustický tlak zvýší, a proto se její používání nedoporučuje.
 5.3. Položení nového povrchu ve zkušebním prostoru
 Pokud je třeba zkušební dráhu znovu pokrýt, stačí obvykle pokrýt jen zkušební pruh (o šířce 3 m, viz obrázek 1), po kterém vozidla jezdí, za předpokladu, že zkušební prostor ležící mimo tento pruh splňoval při měření požadavky na zbytkovou pórovitost nebo pohltivost zvuku.
 6. DOKUMENTACE O ZKUŠEBNÍM POVRCHU A O JEHO ZKOUŠKÁCH
 6.1. Dokumentace o zkušebním povrchu
 V dokumentu popisujícím zkušební povrch musí být uvedeny tyto údaje:
 6.1.1.
 poloha zkušební dráhy;
 6.1.2.
 druh pojiva, tvrdost pojiva, druh štěrku, maximální teoretická hustota betonu (DR), tloušťka nosné vrstvy a křivka zrnitosti stanovená na základě vzorků ze zkušební dráhy;
 6.1.3.
 způsob hutnění (například typ válce, hmotnost válce, počet přejezdů);
 6.1.4.
 teplota směsi, teplota okolního vzduchu a rychlost větru při pokládání povrchu;
 6.1.5.
 datum položení povrchu a jméno zhotovitele;
 6.1.6.
 všechny výsledky zkoušek nebo alespoň nejnovější výsledky zkoušek včetně těchto údajů:
 6.1.6.1.
 zbytková pórovitost každého ze vzorků;
 6.1.6.2.
 místa ve zkušebním úseku, ze kterých byly odebrány vzorky pro měření pórovitosti;
 6.1.6.3.
 činitel pohltivosti zvuku každého ze vzorků (pokud byl měřen). Uvedou se výsledky jak pro každý vzorek a pro každé frekvenční pásmo, tak celková průměrná hodnota;
 6.1.6.4.
 místa ve zkušebním úseku, ze kterých byly odebrány vzorky pro měření zvukové pohltivosti;
 6.1.6.5.
 hloubka


text:
struktury povrchu včetně počtu zkoušek a standardní odchylky;
 6.1.6.6.
 instituce zodpovědná za zkoušky podle bodů 6.1.6.1 a 6.1.6.2 a typ použitého zařízení;
 6.1.6.7.
 datum zkoušky (zkoušek) a datum odebrání vzorků ze zkušební dráhy.
 6.2. Dokumentace o zkouškách akustického tlaku prováděných na povrchu
 V dokumentu popisujícím zkoušky akustického tlaku vozidel by se mělo uvést, zda byly všechny požadavky této normy splněny, či nikoliv. Uvede se odkaz na dokument podle bodu 6.1, který popisuje výsledky potvrzující tuto skutečnost.
 (1) Specifikace zkušebního místa uvedené v tomto dodatku jsou platné do konce období uvedeného v bodě 10.8 tohoto předpisu.
 (2) ISO 10844:1994


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21999D0155
 Úřední věstník L 061 , 01/03/2001 S. 0003 - 0003
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 155/1999ze dne 26. listopadu 1999,kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Příloha I Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 142/1999 ze dne 5. listopadu 1999 [1].(2) Přechodné období, během kterého se povoluje přímá vykládka zmrazených ryb na Islandu v předem zvolených stanovištích hraniční kontroly, by mělo být prodlouženo,ROZHODL TAKTO:Článek 1V bodě 39 (rozhodnutí Komise 95/357/ES) části 1 kapitoly I přílohy I Dohody se datum "31. prosince 1998" v úpravě přílohy rozhodnutí Komise 95/357/ES týkající se Islandu nahrazuje datem "31. prosince 1999".Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 27. listopadu 1999 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 3Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 26. listopadu 1999.Za Smíšený výbor EHPpředsedaN. v. Liechtenstein[1] Úř. věst. L 15, 18.1.2001, s. 34.--------------------------------------------------


text:
 22.3.2018
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 80/32
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 187/2016
 ze dne 23. září 2016,
 kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP [2018/445]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/28/EU ze dne 26. února 2014 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání výbušnin pro civilní použití na trh a dozoru nad nimi (přepracované znění) (1) by měla být začleněna do Dohody o EHP.
 (2)
 Směrnicí 2014/28/EU se zrušují směrnice Komise 93/15/EHS (2) a 2004/57/ES (3), které jsou začleněné do Dohody o EHP, a které by proto měly být v Dohodě o EHP zrušeny.
 (3)
 Příloha II Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Kapitola XXIX přílohy II Dohody o EHP se mění takto:
 1)
 Bod 1 (směrnice Rady 93/15/EHS) se nahrazuje tímto:
 „32014 L 0028: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/28/EU ze dne 26. února 2014 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání výbušnin pro civilní použití na trh a dozoru nad nimi (přepracované znění) (Úř. věst. L 96, 29.3.2014, s. 1).“
 2)
 Bod 3 (směrnice Komise 2004/57/ES) se zrušuje.
 Článek 2
 Znění směrnice 2014/28/EU v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 24. září 2016 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 23. září 2016.
 Za Smíšený výbor EHP
 předsedkyně
 Bergdís ELLERTSDÓTTIR
 (1) Úř. věst. L 96, 29.3.2014, s. 1.
 (2) Úř. věst. L 121, 15.5.1993, s. 20.
 (3) Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 73.
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 3.9.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 232/19
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 63/2009
 ze dne 29. května 2009,
 kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 50/2009 ze dne 24. dubna 2009 (1).
 (2)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/96/ES ze dne 19. listopadu 2008 o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury (2) by měla být začleněna do Dohody,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Za bod 17i (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/54/ES) přílohy XIII Dohody se vkládá nový bod, který zní:
 „17j.
 32008 L 0096: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/96/ES ze dne 19. listopadu 2008 o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury (Úř. věst. L 319, 29.11.2008, s. 59).“
 Článek 2
 Znění směrnice 2008/96/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 30. května 2009 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddílu EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 29. května 2009.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Alan SEATTER
 (1) Úř. věst. L 162, 25.6.2009, s. 31.
 (2) Úř. věst. L 319, 29.11.2008, s. 59.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 13.3.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 68/14
 ROZHODNUTÍ STATISTICKÉHO VÝBORU SPOLEČENSTVÍ A ŠVÝCARSKA č. 2/2008
 ze dne 21. listopadu 2008
 o změně přílohy I Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky
 (2009/183/ES)
 STATISTICKÝ VÝBOR SPOLEČENSTVÍ A ŠVÝCARSKA,
 s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky (1), a zejména na čl. 4 odst. 4 uvedené dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Dohoda mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací vstoupila v platnost dne 1. ledna 2007 a obsahuje přílohu I týkající se právních aktů v oblasti statistiky.
 (2)
 Byly přijaty nové právní akty v oblasti statistiky a měly by být doplněny do přílohy I. Příloha I by proto měla být revidována,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Příloha I dohody se nahrazuje přílohou tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Lucemburku dne 21. listopadu 2008.
 Za smíšený výbor
 vedoucí delegace ES
 Walter RADERMACHER
 vedoucí švýcarské delegace
 Adelheid BÜRGI-SCHMELZ
 (1) Úř. věst. L 90, 28.3.2006, s. 2.
 PŘÍLOHA
 „PŘÍLOHA I
 PRÁVNÍ AKTY V OBLASTI STATISTIKY UVEDENÉ V ČLÁNKU 2
 ODVĚTVOVÁ ÚPRAVA
 1.
 Pojmy ‚členský stát‘ nebo ‚členské státy‘ obsažené v aktech uváděných v této příloze se vykládají jako zahrnující navíc ke svému významu v daných aktech Společenství také Švýcarsko.
 2.
 Ustanovení určující, kdo má nést náklady na provádění šetření a podobně, se pro účely této dohody nepoužijí.
 UVÁDĚNÉ AKTY
 STATISTIKA PODNIKÁNÍ
 —
 397 R 0058: Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 58/97 ze dne 20. prosince 1996 o strukturální statistice podnikání (Úř. věst. L 14, 17.1.1997, s. 1), ve znění:
 —
 398 R 0410: nařízení Rady (ES, Euratom) č. 410/98 ze dne 16. února 1998 (Úř. věst. L 52, 21.2.1998, s. 1),
 —
 32002 R 2056: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2056/2002 ze dne 5. listopadu 2002 (Úř. věst. L 317, 21.11.2002, s. 1),
 —
 32002 R 1614: nařízení Komise (ES) č. 1614/2002 ze dne 6. září 2002 (Úř. věst. L 244, 12.9.2002, s. 7).
 Pro účely této dohody se nařízení upravuje takto:
 a)
 Švýcarsko není vázáno územním členěním údajů, které nařízení vyžaduje.
 b)
 Švýcarsko nemusí poskytovat údaje na úrovni třídy (čtyřmístný číselný kód NACE rev. 1).
 c)
 Švýcarsko nemusí poskytovat údaje požadované nařízením pro činnostní jednotky.
 —
 398 R 2700: Nařízení Komise (ES) č. 2700/98 ze dne 17. prosince 1998 o definicích ukazatelů pro strukturální statistiku podnikání (Úř. věst. L 344, 18.12.1998, s. 49), ve znění:
 —
 32002 R 1614: nařízení Komise (ES) č. 1614/2002 ze dne 6. září 2002 (Úř. věst. L 244, 12.9.2002, s. 7),
 —
 32003 R 1670: nařízení Komise (ES) č. 1670/2003 ze dne 1. září 2003 (Úř. věst. L 244, 29.9.2003, s. 74).
 —
 398 R 2701: Nařízení Komise (ES) č. 2701/98 ze dne 17. prosince 1998 o datových souborech, které se sestavují pro strukturální statistiku podnikání (Úř. věst. L 344, 18.12.1998, s. 81), ve znění:
 —
 32002 R 1614: nařízení Komise (ES) č. 1614/2002 ze dne 6. září 2002 (Úř. věst. L 244, 12.9.2002, s. 7),
 —
 32003


text:
R 1669: nařízení Komise (ES) č. 1669/2003 ze dne 1. září 2003 (Úř. věst. L 244, 29.9.2003, s. 57).
 —
 398 R 2702: Nařízení Komise (ES) č. 2702/98 ze dne 17. prosince 1998 o technickém formátu pro předávání strukturálních statistik podnikání (Úř. věst. L 344, 18.12.1998, s. 102), ve znění:
 —
 32002 R 1614: nařízení Komise (ES) č. 1614/2002 ze dne 6. září 2002 (Úř. věst. L 244, 12.9.2002, s. 7),
 —
 32003 R 1668: nařízení Komise (ES) č. 1668/2003 ze dne 1. září 2003 (Úř. věst. L 244, 29.9.2003, s. 32),
 —
 32006 R 1792: nařízení Komise (ES) č. 1792/2006 ze dne 23. října 2006 (Úř. věst. L 362, 20.12.2006, s. 1).
 —
 399 R 1618: Nařízení Komise (ES) č. 1618/1999 ze dne 23. července 1999 o kritériích pro hodnocení kvality strukturální statistiky podnikání (Úř. věst. L 192, 24.7.1999, s. 11).
 —
 399 R 1225: Nařízení Komise (ES) č. 1225/1999 ze dne 27. května 1999 o definicích ukazatelů pro statistiku pojišťovacích služeb (Úř. věst. L 154, 19.6.1999, s. 1).
 —
 399 R 1227: Nařízení Komise (ES) č. 1227/1999 ze dne 28. května 1999 o technickém formátu pro předávání statistik pojišťovacích služeb (Úř. věst. L 154, 19.6.1999, s. 75), ve znění:
 —
 32006 R 1792: nařízení Komise (ES) č. 1792/2006 ze dne 23. října 2006 (Úř. věst. L 362, 20.12.2006, s. 1).
 —
 399 R 1228: Nařízení Komise (ES) č. 1228/1999 ze dne 28. května 1999 o řadách údajů, které je třeba zpracovat pro statistiku pojišťovacích služeb (Úř. věst. L 154, 19.6.1999, s. 91), ve znění:
 —
 32006 R 1792: nařízení Komise (ES) č. 1792/2006 ze dne 23. října 2006 (Úř. věst. L 362, 20.12.2006, s. 1).
 —
 32003 R 1668: Nařízení Komise (ES) č. 1668/2003 ze dne 1. září 2003, kterým se provádí nařízení Rady (ES, Euratom) č. 58/97, pokud jde o technický formát pro předávání strukturálních statistik podnikání, a kterým se mění nařízení Komise č. 2702/98 o technickém formátu pro předávání strukturálních statistik podnikání (Úř. věst. L 244, 29.9.2003, s. 32), ve znění:
 —
 32006 R 1792: nařízení Komise (ES) č. 1792/2006 ze dne 23. října 2006 (Úř. věst. L 362, 20.12.2006, s. 1).
 —
 32003 R 1669: Nařízení Komise (ES) č. 1669/2003 ze dne 1. září 2003, kterým se provádí nařízení Rady (ES, Euratom) č. 58/97, pokud jde o datové soubory sestavované pro strukturální statistiku podnikání, a kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 2701/98 o datových souborech, které se sestavují pro strukturální statistiku podnikání (Úř. věst. L 244, 29.9.2003, s. 57).
 —
 32003 R 1670: Nařízení Komise (ES) č. 1670/2003 ze dne 1. září 2003, kterým se provádí nařízení Rady (ES, Euratom) č. 58/97, pokud jde o definice ukazatelů pro strukturální statistiku podnikání, a kterým se mění nařízení (ES) č. 2700/98 o definicích ukazatelů pro strukturální statistiku podnikání (Úř. věst. L 244, 29.9.2003, s. 74).
 —
 398 R 1165: Nařízení Rady (ES) č. 1165/98 ze dne 19. května 1998 o konjunkturálních statistikách (Úř. věst. L 162, 5.6.1998, s. 1), ve znění:
 —
 32005 R 1158: nařízení


text:
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1158/2005 ze dne 6. července 2005 (Úř. věst. L 191, 22.7.2005, s. 1),
 —
 32006 R 1503: nařízení Komise (ES) č. 1503/2006 ze dne 28. září 2006 (Úř. věst. L 281, 12.10.2006, s. 15).
 Pro účely této dohody se nařízení upravuje takto:
 Švýcarsko nemusí poskytovat údaje na úrovni třídy (čtyřmístný číselný kód NACE rev. 1).
 —
 32001 R 0586: Nařízení Komise (ES) č. 586/2001 ze dne 26. března 2001, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 1165/98 o konjunkturálních statistikách, pokud se jedná o definici hlavních průmyslových seskupení (HPS) (Úř. věst. L 86, 27.3.2001, s. 11), ve znění:
 —
 32006 R 1503: nařízení Komise (ES) č. 1503/2006 ze dne 28. září 2006 (Úř. věst. L 281, 12.10.2006, s. 15),
 —
 32007 R 0656: nařízení Komise (ES) č. 656/2007 ze dne 14. června 2007 (Úř. věst. L 155, 15.6.2007, s. 3).
 —
 393 R 2186: Nařízení Rady (EHS) č. 2186/93 ze dne 22. července 1993 o koordinaci postupu ve Společenství při zřizování registrů hospodářských subjektů pro statistické účely (Úř. věst. L 196, 5.8.1993, s. 1).
 Pro účely této dohody se nařízení upravuje takto:
 Na Švýcarsko se nevztahuje bod 1 písm. k) přílohy II nařízení.
 STATISTIKA DOPRAVY A CESTOVNÍHO RUCHU
 —
 398 R 1172: Nařízení Rady (ES) č. 1172/98 ze dne 25. května 1998 o statistickém vykazování silniční přepravy zboží (Úř. věst. L 163, 6.6.1998, s. 1), ve znění:
 —
 399 R 2691: nařízení Komise (ES) č. 2691/1999 ze dne 17. prosince 1999 (Úř. věst. L 326, 18.12.1999, s. 39),
 —
 32006 R 1792: nařízení Komise (ES) č. 1792/2006 ze dne 23. října 2006 (Úř. věst. L 362, 20.12.2006, s. 1).
 —
 32001 R 2163: Nařízení Komise (ES) č. 2163/2001 ze dne 7. listopadu 2001 o technických opatřeních pro předávání údajů pro statistiku silniční přepravy zboží (Úř. věst. L 291, 8.11.2001, s. 13).
 —
 32004 R 0642: Nařízení Komise (ES) č. 642/2004 ze dne 6. dubna 2004 o požadavcích na přesnost údajů shromažďovaných v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1172/98 o statistickém vykazování silniční přepravy zboží (Úř. věst. L 102, 7.4.2004, s. 26).
 —
 32007 R 0833: Nařízení Komise (ES) č. 833/2007 ze dne 16. července 2007, kterým se ukončuje přechodné období stanovené nařízením Rady (ES) č. 1172/98 o statistickém vykazování silniční přepravy zboží (Úř. věst. L 185, 17.7.2007, s. 9).
 —
 32003 R 0006: Nařízení Komise (ES) č. 6/2003 ze dne 30. prosince 2002 o šíření statistiky silniční přepravy zboží (Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 45).
 —
 393 D 0704: Rozhodnutí Rady 93/704/ES ze dne 30. listopadu 1993 o vytvoření databáze Společenství týkající se dopravních nehod v provozu na pozemních komunikacích (Úř. věst. L 329, 30.12.1993, s. 63).
 —
 32003 R 0091: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 91/2003 ze dne 16. prosince 2002 o statistice železniční dopravy (Úř. věst. L 14, 21.1.2003, s. 1), ve znění:
 —
 32003 R 1192: nařízení Komise (ES) č. 1192/2003 ze dne 3. července 2003 (Úř. věst. L 167, 4.7.2003, s. 13).
 —
 32007 R 0332:


text:
Nařízení Komise (ES) č. 332/2007 ze dne 27. března 2007 o technických opatřeních pro předávání údajů pro statistiku železniční dopravy (Úř. věst. L 88, 29.3.2007, s. 16).
 —
 32007 R 1304: Nařízení Komise (ES) č. 1304/2007 ze dne 7. listopadu 2007, kterým se mění směrnice Rady 95/64/ES, nařízení Rady (ES) č. 1172/98 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 91/2003 a (ES) č. 1365/2006, pokud jde o stanovení NST 2007 jakožto jediné klasifikace pro přepravované zboží/věci v některých druzích dopravy (Úř. věst. L 290, 8.11.2007, s. 14).
 —
 32003 R 0437: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 437/2003 ze dne 27. února 2003 o statistickém vykazování letecké přepravy cestujících, zboží a poštovních zásilek (Úř. věst. L 66, 11.3.2003, s. 1), ve znění:
 —
 32003 R 1358: nařízení Komise (ES) č. 1358/2003 ze dne 31. července 2003 (Úř. věst. L 194, 1.8.2003, s. 9),
 —
 32005 R 0546: nařízení Komise (ES) č. 546/2005 ze dne 8. dubna 2005 (Úř. věst. L 91, 9.4.2005, s. 5).
 —
 32003 R 1358: Nařízení Komise (ES) č. 1358/2003 ze dne 31. července 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 437/2003 o statistickém vykazování letecké přepravy cestujících, zboží a poštovních zásilek, a kterým se mění přílohy I a II uvedeného nařízení (Úř. věst. L 194, 1.8.2003, s. 9), ve znění:
 —
 32005 R 0546: nařízení Komise (ES) č. 546/2005 ze dne 8. dubna 2005 (Úř. věst. L 91, 9.4.2005, s. 5),
 —
 32007 R 0158: nařízení Komise (ES) č. 158/2007 ze dne 16. února 2007 (Úř. věst. L 49, 17.2.2007, s. 9),
 —
 32006 R 1792: nařízení Komise (ES) č. 1792/2006 ze dne 23. října 2006 (Úř. věst. L 362, 20.12.2006, s. 1).
 —
 380 L 1119: Směrnice Rady 80/1119/EHS ze dne 17. listopadu 1980 o statistickém vykazování přepravy zboží po vnitrozemských vodních cestách (Úř. věst. L 339, 15.12.1980, s. 30).
 —
 395 L 0064: Směrnice Rady 95/64/ES ze dne 8. prosince 1995 o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři (Úř. věst. L 320, 30.12.1995, s. 25), ve znění:
 —
 398 D 0385: rozhodnutí Komise 98/385/ES ze dne 13. května 1998 (Úř. věst. L 174, 18.6.1998, s. 1),
 —
 32000 D 0363: rozhodnutí Komise 2000/363/ES ze dne 28. dubna 2000 (Úř. věst. L 132, 5.6.2000, s. 1).
 —
 32001 D 0423: Rozhodnutí Komise 2001/423/ES ze dne 22. května 2001 o postupech pro zveřejňování nebo šíření statistických údajů sbíraných na základě směrnice Rady 95/64/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři (Úř. věst. L 151, 7.6.2001, s. 41).
 —
 32005 D 0366: Rozhodnutí Komise 2005/366/ES ze dne 4. března 2005, kterým se provádí směrnice Rady 95/64/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři a kterou se mění její přílohy (Úř. věst. L 123, 17.5.2005, s. 1).
 —
 395 L 0057: Směrnice Rady 95/57/ES ze dne 23. listopadu 1995 o shromažďování statistických informací v oblasti cestovního ruchu (Úř. věst. L 291, 6.12.1995, s. 32).
 —
 399 D 0035: Rozhodnutí Komise 1999/35/ES ze dne 9. prosince 1998,


text:
kterým se provádí směrnice Rady 95/57/ES o shromažďování statistických informací v oblasti cestovního ruchu (Úř. věst. L 9, 15.1.1999, s. 23).
 —
 32007 R 0973: Nařízení Komise (ES) č. 973/2007 ze dne 20. srpna 2007 o změně některých nařízení ES o specifických statistických oblastech, kterými se provádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 (Úř. věst. L 216, 21.8.2007, s. 10).
 STATISTIKA ZAHRANIČNÍHO OBCHODU
 —
 395 R 1172: Nařízení Rady (ES) č. 1172/95 ze dne 22. května 1995 o statistice obchodu se zbožím Společenství a členských států s třetími zeměmi (Úř. věst. L 118, 25.5.1995, s. 10), ve znění:
 —
 397 R 0476: nařízení Rady (ES) č. 476/97 ze dne 13. března 1997 (Úř. věst. L 75, 15.3.1997, s. 1),
 —
 398 R 0374: nařízení Rady (ES) č. 374/98 ze dne 12. února 1998 (Úř. věst. L 48, 19.2.1998, s. 6).
 Pro účely této dohody se nařízení upravuje takto:
 a)
 V případě Švýcarska tvoří statistické území celní území.
 b)
 Švýcarsko není povinno sestavovat statistiky obchodu mezi Švýcarskem a Lichtenštejnskem.
 c)
 Klasifikace podle čl. 8 odst. 2 bude vytvořena alespoň na prvních šest míst.
 d)
 Ustanovení čl. 10 odst. 1 písm. h) a j) se nepoužijí.
 e)
 Ustanovení čl. 10 odst. 1 písm. i): stát evidence nebo registrace dopravního prostředku překračujícího hranici platí pouze pro dopravu po pozemních komunikacích.
 —
 32000 R 1917: Nařízení Komise (ES) č. 1917/2000 ze dne 7. září 2000, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1172/95, pokud se jedná o statistiku zahraničního obchodu (Úř. věst. L 229, 9.9.2000, s. 14), ve znění:
 —
 32001 R 1669: nařízení Komise (ES) č. 1669/2001 ze dne 20. srpna 2001 (Úř. věst. L 224, 21.8.2001, s. 3),
 —
 32005 R 0179: nařízení Komise (ES) č. 179/2005 ze dne 2. února 2005 (Úř. věst. L 30, 3.2.2005, s. 6).
 Pro účely této dohody se nařízení upravuje takto:
 a)
 Nepoužije se odkaz na nařízení (ES) č. 2454/96 v čl. 6 odst. 1.
 b)
 V čl. 7 odst. 1 písm. a) se doplňuje nový pododstavec, který zní:
 ‚V případě Švýcarska se »zemí původu« rozumí země, ze které zboží pochází ve smyslu vnitrostátních pravidel o původu.‘
 c)
 V čl. 9 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
 ‚V případě Švýcarska je »celní hodnota« definována podle odpovídajících vnitrostátních pravidel.‘
 d)
 Ustanovení čl. 11 odst. 2 se nepoužijí.
 e)
 Oddíl 2 (články 16 až 19) se nepoužije.
 —
 32002 R 1779: Nařízení Komise (ES) č. 1779/2002 ze dne 4. října 2002 o klasifikaci zemí a území pro statistiku zahraničního obchodu Společenství a statistiku obchodu mezi členskými státy (Úř. věst. L 269, 5.10.2002, s. 6).
 —
 32006 R 1833: Nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 ze dne 13. prosince 2006 o klasifikaci zemí a území pro statistiku zahraničního obchodu Společenství a statistiku obchodu mezi členskými státy (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19).
 STATISTICKÉ ZÁSADY A STATISTICKÁ DŮVĚRNOST
 —
 390 R 1588: Nařízení Rady (Euratom, EHS) č. 1588/90 ze dne 11. června 1990 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému


text:
úřadu Evropských společenství (Úř. věst. L 151, 15.6.1990, s. 1).
 Pro účely této dohody se nařízení upravuje takto:
 a)
 V článku 2 se doplňuje nový bod, který zní:
 ‚11.
 »zaměstnanci Úřadu statistického poradce států ESVO« rozumějí zaměstnanci sekretariátu ESVO pracující v prostorách SÚES.‘
 b)
 V čl. 5 odst. 1 druhé větě se zkratka ‚SÚES‘ nahrazuje slovy ‚SÚES a Úřadu statistického poradce ESVO‘.
 c)
 V čl. 5 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
 ‚Důvěrné statistické údaje předávané SÚES prostřednictvím Úřadu statistického poradce států ESVO jsou přístupné také zaměstnancům tohoto úřadu.‘
 d)
 V článku 6 se zkratka ‚SÚES‘ pro tyto účely vykládá tak, že zahrnuje Úřad statistického poradce států ESVO.
 —
 397 R 0322: Nařízení Rady (ES) č. 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství (Úř. věst. L 52, 22.2.1997, s. 1).
 —
 32002 R 0831: Nařízení Komise (ES) č. 831/2002 ze dne 17. května 2002, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství, pokud jde o přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely (Úř. věst. L 133, 18.5.2002, s. 7), ve znění:
 —
 32006 R 1104: nařízení Komise (ES) č. 1104/2006 ze dne 18. července 2006 (Úř. věst. L 197, 19.7.2006, s. 3).
 —
 32008 D 0234: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropský statistický poradní výbor a zrušuje rozhodnutí Rady 91/116/EHS (Úř. věst. L 73, 15.3.2008, s. 13).
 —
 32008 D 0235: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 235/2008/ES ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropská poradní komise pro dohled nad statistikou (Úř. věst. L 73, 15.3.2008, s. 17).
 AKTY, KTERÉ BEROU SMLUVNÍ STRANY NA VĚDOMÍ
 Smluvní strany berou na vědomí obsah těchto aktů:
 —
 52005 PC 0217: Doporučení Komise KOM(2005) 217 ze dne 25. května 2005 o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství (Úř. věst. C 172, 12.7.2005, s. 22).
 DEMOGRAFICKÁ A SOCIÁLNÍ STATISTIKA
 —
 2007 R 0862: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 ze dne 11. července 2007 o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 311/76 o sestavování statistik o zahraničních pracovnících (Úř. věst. L 199, 31.7.2007, s. 23).
 —
 398 R 0577: Nařízení Rady (ES) č. 577/98 ze dne 9. března 1998 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve Společenství (Úř. věst. L 77, 14.3.1998, s. 3), ve znění:
 —
 32002 R 1991: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1991/2002 ze dne 8. října 2002 (Úř. věst. L 308, 9.11.2002, s. 1),
 —
 32002 R 2104: nařízení Komise (ES) č. 2104/2002 ze dne 28. listopadu 2002 (Úř. věst. L 324, 29.11.2002, s. 14).
 Pro účely této dohody se nařízení upravuje takto:
 Bez ohledu na čl. 2 odst. 4 je v případě Švýcarska jednotkou zjišťování fyzická osoba a informace týkající se ostatních členů domácnosti mohou zahrnovat alespoň ukazatele uvedené v čl. 4 odst. 1.
 —
 32000 R 1575: Nařízení Komise (ES) č. 1575/2000 ze dne 19. července 2000, kterým se provádí nařízení Rady


text:
(ES) č. 577/98 o organizování výběrového šetření pracovních sil ve Společenství, pokud jde o kódování používané pro přenos dat od roku 2001 (Úř. věst. L 181, 20.7.2000, s. 16).
 —
 32000 R 1897: Nařízení Komise (ES) č. 1897/2000 ze dne 7. září 2000, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 577/98 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve Společenství, s ohledem na pracovní definici nezaměstnanosti (Úř. věst. L 228, 8.9.2000, s. 18).
 —
 32002 R 2104: Nařízení Komise (ES) č. 2104/2002 ze dne 28. listopadu 2002, kterým se upravuje nařízení Rady (ES) č. 577/98 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve Společenství a nařízení Komise (ES) č. 1575/2000, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 577/98, pokud jde o seznam proměnných vzdělávání a odborná příprava a jejich kódování používané pro přenos dat od roku 2003 (Úř. věst. L 324, 29.11.2002, s. 14), provedené:
 —
 32003 R 0246: nařízením Komise (ES) č. 246/2003 ze dne 10. února 2003, kterým se přijímá program modulů ad hoc pro výběrové šetření pracovních sil stanovený nařízením Rady (ES) č. 577/98 pro roky 2004 až 2006 (Úř. věst. L 34, 11.2.2003, s. 3).
 —
 399 R 0530: Nařízení Rady (ES) č. 530/1999 ze dne 9. března 1999 o strukturální statistice výdělků a nákladů práce (Úř. věst. L 63, 12.3.1999, s. 6), ve znění:
 —
 399 R 1726: nařízení Komise (ES) č. 1726/1999 ze dne 27. července 1999 (Úř. věst. L 203, 3.8.1999, s. 28),
 —
 32005 R 1737: nařízení Komise (ES) č. 1737/2005 ze dne 21. října 2005 (Úř. věst. L 279, 22.10.2005, s. 11),
 —
 32007 R 0973: nařízení Komise (ES) č. 973/2007 ze dne 20. srpna 2007 (Úř. věst. L 216, 21.8.2007, s. 10).
 —
 32000 R 1916: Nařízení Komise (ES) č. 1916/2000 ze dne 8. září 2000, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 530/1999 o strukturální statistice výdělků a nákladů práce s ohledem na definici a předávání informací o struktuře výdělků (Úř. věst. L 229, 9.9.2000, s. 3), ve znění:
 —
 32005 R 1738: nařízení Komise (ES) č. 1738/2005 ze dne 21. října 2005 (Úř. věst. L 279, 22.10.2005, s. 32),
 —
 32007 R 0973: nařízení Komise (ES) č. 973/2007 ze dne 20. srpna 2007 (Úř. věst. L 216, 21.8.2007, s. 10).
 —
 32006 R 0698: Nařízení Komise (ES) č. 698/2006 ze dne 5. května 2006, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 530/1999 s ohledem na hodnocení kvality strukturální statistiky výdělků (Úř. věst. L 121, 6.5.2006, s. 30).
 —
 32003 R 0450: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 ze dne 27. února 2003 o indexu nákladů práce (Úř. věst. L 69, 13.3.2003, s. 1), provedené:
 —
 32003 R 1216: nařízením Komise (ES) č. 1216/2003 ze dne 7. července 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 o indexu nákladů práce (Úř. věst. L 169, 8.7.2003, s. 37),
 —
 32007 R 0973: nařízením Komise (ES) č. 973/2007 ze dne 20. srpna 2007 o změně některých nařízení ES o specifických statistických oblastech, kterými se provádí statistická klasifikace


text:
ekonomických činností NACE Revize 2 (Úř. věst. L 216, 21.8.2007, s. 10).
 —
 32003 R 1177: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 ze dne 16. června 2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC) (Úř. věst. L 165, 3.7.2003, s. 1), ve znění:
 —
 32005 R 1553: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1553/2005 ze dne 7. září 2005 (Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 6).
 —
 32003 R 1980: Nařízení Komise (ES) č. 1980/2003 ze dne 21. října 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o definice a aktualizované definice (Úř. věst. L 298, 17.11.2003, s. 1), ve znění:
 —
 32006 R 0676: nařízení Komise (ES) č. 676/2006 ze dne 2. května 2006 (Úř. věst. L 118, 3.5.2006, s. 3).
 —
 32003 R 1981: Nařízení Komise (ES) č. 1981/2003 ze dne 21. října 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o aspekty šetření v terénu a postupy imputace (Úř. věst. L 298, 17.11.2003, s. 23).
 —
 32003 R 1982: Nařízení Komise (ES) č. 1982/2003 ze dne 21. října 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o pravidla pro výběr a dohledávání (Úř. věst. L 298, 17.11.2003, s. 29).
 —
 32003 R 1983: Nařízení Komise (ES) č. 1983/2003 ze dne 21. října 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o seznam cílových primárních proměnných (Úř. věst. L 298, 17.11.2003, s. 34), ve znění:
 —
 32007 R 0973: nařízení Komise (ES) č. 973/2007 ze dne 20. srpna 2007 (Úř. věst. L 216, 21.8.2007, s. 10).
 —
 32004 R 0028: Nařízení Komise (ES) č. 28/2004 ze dne 5. ledna 2004, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o podrobný obsah průběžné a závěrečné zprávy o kvalitě (Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 42).
 —
 32006 R 0315: Nařízení Komise (ES) č. 315/2006 ze dne 22. února 2006, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC) ohledně seznamu cílových sekundárních proměnných, které se týkají podmínek bydlení (Úř. věst. L 52, 23.2.2006, s. 16).
 HOSPODÁŘSKÁ STATISTIKA
 —
 395 R 2494: Nařízení Rady (ES) č. 2494/95 ze dne 23. října 1995 o harmonizovaných indexech spotřebitelských cen (Úř. věst. L 257, 27.10.1995, s. 1).
 V případě Švýcarska se nařízení vztahuje na harmonizaci indexů spotřebitelských cen pro mezinárodní srovnávání.
 Nemá význam pro konkrétní výpočet harmonizovaných indexů spotřebitelských cen v rámci hospodářské a měnové unie.
 Pro účely této dohody se nařízení upravuje takto:
 a)
 Článek 2c a odkazy na ISCMU v čl. 8 odst. 1


text:
a v článku 11 se nepoužijí.
 b)
 Ustanovení čl. 5 odst. 1 písm. a) se nepoužijí.
 c)
 Ustanovení čl. 5 odst. 2 se nepoužijí.
 d)
 Konzultace s EMI podle čl. 5 odst. 3 se nepořádají.
 —
 396 R 1749: Nařízení Komise (ES) č. 1749/96 ze dne 9. září 1996, kterým se stanoví počáteční prováděcí opatření k nařízení Rady (ES) č. 2494/95 o harmonizovaných indexech spotřebitelských cen (Úř. věst. L 229, 10.9.1996, s. 3), ve znění:
 —
 398 R 1687: nařízení Rady (ES) č. 1687/98 ze dne 20. července 1998 (Úř. věst. L 214, 31.7.1998, s. 12),
 —
 398 R 1688: nařízení Rady (ES) č. 1688/98 ze dne 20. července 1998 (Úř. věst. L 214, 31.7.1998, s. 23),
 —
 32007 R 1334: nařízení Komise (ES) č. 1334/2007 ze dne 14. listopadu 2007 (Úř. věst. L 296, 15.11.2007, s. 22).
 —
 396 R 2214: Nařízení Komise (ES) č. 2214/96 ze dne 20. listopadu 1996 o harmonizovaných indexech spotřebitelských cen (HISC): předávání a zveřejňování dílčích indexů HISC (Úř. věst. L 296, 21.11.1996, s. 8), ve znění:
 —
 399 R 1617: nařízení Komise (ES) č. 1617/1999 ze dne 23. července 1999 (Úř. věst. L 192, 24.7.1999, s. 9),
 —
 399 R 1749: nařízení Komise (ES) č. 1749/1999 ze dne 23. července 1999 (Úř. věst. L 214, 13.8.1999, s. 1), opraveného v Úř. věst. L 267, 15.10.1999, s. 59,
 —
 32001 R 1920: nařízení Komise (ES) č. 1920/2001 ze dne 28. září 2001 (Úř. věst. L 261, 29.9.2001, s. 46), opraveného v Úř. věst. L 295, 13.11.2001, s. 34,
 —
 32005 R 1708: nařízení Komise (ES) č. 1708/2005 ze dne 19. října 2005 (Úř. věst. L 274, 20.10.2005, s. 9).
 —
 397 R 2454: Nařízení Komise (ES) č. 2454/97 ze dne 10. prosince 1997, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud jde o minimální hodnoty standardů pro kvalitu vah pro harmonizované indexy spotřebitelských cen (HISC) (Úř. věst. L 340, 11.12.1997, s. 24).
 —
 398 R 2646: Nařízení Komise (ES) č. 2646/98 ze dne 9. prosince 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud se jedná o minimální standardy pro používání tarifů v harmonizovaném indexu spotřebitelských cen (Úř. věst. L 335, 10.12.1998, s. 30).
 —
 399 R 1617: Nařízení Komise (ES) č. 1617/1999 ze dne 23. července 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud se jedná o minimální standardy pro zacházení s pojištěním v harmonizovaném indexu spotřebitelských cen, a kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 2214/96 (Úř. věst. L 192, 24.7.1999, s. 9).
 —
 399 R 2166: Nařízení Rady (ES) č. 2166/1999 ze dne 8. října 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2494/95, pokud se jedná o minimální standardy zacházení s produkty v odvětvích zdravotnictví, školství a sociální péče v harmonizovaném indexu spotřebitelských cen (Úř. věst. L 266, 14.10.1999, s. 1).
 —
 32000 R 2601: Nařízení Komise (ES) č. 2601/2000 ze dne 17. listopadu 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č.


text:
2494/95, pokud se jedná o dobu zachycení kupních cen v harmonizovaném indexu spotřebitelských cen (Úř. věst. L 300, 29.11.2000, s. 14).
 —
 32000 R 2602: Nařízení Komise (ES) č. 2602/2000 ze dne 17. listopadu 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud se jedná o minimální standardy pro zacházení s cenovými slevami v harmonizovaném indexu spotřebitelských cen (Úř. věst. L 300, 29.11.2000, s. 16), ve znění:
 —
 32001 R 1921: nařízení Komise (ES) č. 1921/2001 ze dne 28. září 2001 (Úř. věst. L 261, 29.9.2001, s. 49), opraveného v Úř. věst. L 295, 13.11.2001, s. 34.
 —
 32001 R 1920: Nařízení Komise (ES) č. 1920/2001 ze dne 28. září 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud se jedná o minimální standardy pro zacházení s poplatky za služby v poměru k hodnotám transakcí v harmonizovaném indexu spotřebitelských cen, a kterým se mění nařízení (ES) č. 2214/96 (Úř. věst. L 261, 29.9.2001, s. 46), opravené v Úř. věst. L 295, 13.11.2001, s. 34.
 —
 32001 R 1921: Nařízení Komise (ES) č. 1921/2001 ze dne 28. září 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud se jedná o minimální standardy pro revize harmonizovaného indexu spotřebitelských cen, a kterým se mění nařízení (ES) č. 2602/2000 (Úř. věst. L 261, 29.9.2001, s. 49), opraveno v Úř. věst. L 295, 13.11.2001, s. 34.
 —
 32005 R 1708: Nařízení Komise (ES) č. 1708/2005 ze dne 19. října 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud jde o společné referenční období pro harmonizovaný index spotřebitelských cen, a kterým se mění nařízení (ES) č. 2214/96 (Úř. věst. L 274, 20.10.2005, s. 9).
 —
 32006 R 0701: Nařízení Rady (ES) č. 701/2006 ze dne 25. dubna 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2494/95, pokud jde o časový rozsah zjišťování cen harmonizovaného indexu spotřebitelských cen (Úř. věst. L 122, 9.5.2006, s. 3).
 —
 32007 R 1445: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1445/2007 ze dne 11. prosince 2007 o stanovení společných pravidel pro poskytování základních informací o paritách kupní síly a pro jejich výpočet a zveřejňování (Úř. věst. L 336, 20.12.2007, s. 1).
 —
 396 R 2223: Nařízení Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (Úř. věst. L 310, 30.11.1996, s. 1), ve znění:
 —
 398 R 0448: nařízení Rady (ES) č. 448/98 ze dne 16. února 1998 (Úř. věst. L 58, 27.2.1998, s. 1),
 —
 32000 R 1500: nařízení Komise (ES) č. 1500/2000 ze dne 10. července 2000 (Úř. věst. L 172, 12.7.2000, s. 3),
 —
 32000 R 2516: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2516/2000 ze dne 7. listopadu 2000 (Úř. věst. L 290, 17.11.2000, s. 1),
 —
 32001 R 0995: nařízení Komise (ES) č. 995/2001 ze dne 22. května 2001 (Úř. věst. L 139, 23.5.2001, s. 3),
 —
 32001 R 2558: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2558/2001 ze


text:
dne 3. prosince 2001 (Úř. věst. L 344, 28.12.2001, s. 1),
 —
 32002 R 0113: nařízení Komise (ES) č. 113/2002 ze dne 23. ledna 2002 (Úř. věst. L 21, 24.1.2002, s. 3),
 —
 32002 R 1889: nařízení Komise (ES) č. 1889/2002 ze dne 23. října 2002 (Úř. věst. L 286, 24.10.2002, s. 1),
 —
 32003 R 1267: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1267/2003 ze dne 16. června 2003 (Úř. věst. L 180, 18.7.2003, s. 1).
 Pro účely této dohody se nařízení upravuje takto:
 a)
 Kde se v tomto nařízení hovoří o odvětví, může Švýcarsko sbírat údaje pro institucionální jednotky.
 b)
 Švýcarsko není vázáno regionálním členěním údajů, jak je vyžaduje toto nařízení.
 c)
 Švýcarsko není vázáno členěním vývozů a dovozů služeb podle EU/třetích zemí, jak je vyžaduje toto nařízení.
 d)
 V příloze B – Odchylky týkající se předkládaných tabulek v rámci dotazníku ‚ESA-95‘ podle zemí – se za bod 15 (Island) doplňuje nový bod, který zní:
 ‚16. ŠVÝCARSKO
 16.1 Odchylky k tabulkám
 Tab. č.
 Tabulka
 Odchylka
 Do roku
 1
 Hlavní roční a čtvrtletní souhrnné ukazatele
 První předání 1990
 2
 Hlavní souhrnné ukazatele za vládní instituce
 Odklad: t + 8 měsíců
 Bez omezení
 Jednou za rok
 Bez omezení
 První předání 1990
 3
 Tabulky podle odvětví
 První předání 1990
 4
 Vývozy a dovozy podle zemí EU/třetích zemí
 První předání 1998
 5
 Výdaje na konečnou spotřebu domácností podle účelu
 První předání 1990
 6
 Finanční účty podle sektorů
 První předání 1998
 2006
 7
 Rozvahy finančních aktiv a závazků
 První předání 1998
 2006
 8
 Nefinanční účty podle sektorů
 Odklad: t + 18 měsíců
 První předání 1990
 Bez omezení
 9
 Podrobné daňové a sociální plnění podle sektorů
 Odklad: t + 18 měsíců
 První předání 1998
 Bez omezení
 10
 Tabulky podle odvětví a regionů, NUTS II, A17
 Bez regionálního členění
 11
 Výdaje vládních institucí podle účelu
 První předání 2005
 Bez zpětného výpočtu
 2007
 12
 Tabulky podle odvětví a regionů, NUTS III, A3
 Bez regionálního členění
 13
 Účty domácností podle regionů, NUTS II
 Bez regionálního členění
 14–22
 Podle odchylky a) tohoto nařízení se na Švýcarsko nevztahuje povinnost předkládat údaje pro tabulky 14 až 22.‘
 —
 397 D 0178: Rozhodnutí Komise 97/178/ES, Euratom ze dne 10. února 1997, kterým se vymezuje metodika pro přechod mezi Evropským systémem národních a regionálních účtů ve Společenství (ESA 95) a Evropským systémem integrovaných hospodářských účtů (druhé vydání ESA) (Úř. věst. L 75, 15.3.1997, s. 44).
 —
 398 D 0715: Rozhodnutí Komise 98/715/ES ze dne 30. listopadu 1998, kterým se objasňuje příloha A nařízení Rady (ES) č. 2223/96 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství, pokud jde o zásady měření cen a objemů (Úř. věst. L 340, 16.12.1998, s. 33).
 Pro účely této dohody se rozhodnutí upravuje takto:
 Článek 3 (Klasifikace metod podle produktů) se pro Švýcarsko nepoužije.
 —
 32002 R 1889: Nařízení Komise (ES) č. 1889/2002 ze dne 23. října 2002, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 448/98, kterým se doplňuje a mění nařízení (ES) č. 2223/96, pokud jde o rozvržení nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb (FISIM) v rámci


text:
Evropského systému národních a regionálních účtů (ESA) (Úř. věst. L 286, 24.10.2002, s. 11).
 —
 32003 R 1287: Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 ze dne 15. července 2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) (Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 1).
 —
 32005 R 0116: Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 116/2005 ze dne 26. ledna 2005 o nakládání s vratkami DPH osobám nepovinným k dani a osobám povinným k dani, pokud jde o činnosti osvobozené od daně, pro účely nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (Úř. věst. L 24, 27.1.2005, s. 6).
 —
 32005 R 1722: Nařízení Komise (ES) č. 1722/2005 ze dne 20. října 2005 o zásadách pro odhad služeb bydlení pro účely nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (Úř. věst. L 276, 21.10.2005, s. 5).
 —
 399 D 0622: Rozhodnutí Komise 1999/622/ES, Euratom ze dne 8. září 1999 o nakládání s vratkami DPH subjektům nepovinným k dani a subjektům povinným k dani, pokud jde o činnosti osvobozené od daně, pro účely provádění směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom o harmonizaci výpočtu hrubého národního produktu v tržních cenách (Úř. věst. L 245, 17.9.1999, s. 51).
 —
 32006 R 0601: Nařízení Komise (ES) č. 601/2006 ze dne 18. dubna 2006, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005, pokud jde o formát a postup pro předávání údajů (Úř. věst. L 106, 19.4.2006, s. 7).
 KLASIFIKACE
 —
 390 R 3037: Nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 ze dne 9. října 1990 o statistické klasifikaci ekonomických činností v Evropském společenství (Úř. věst. L 293, 24.10.1990, s. 1), ve znění:
 —
 393 R 0761: nařízení Komise (EHS) č. 761/93 ze dne 24. března 1993 (Úř. věst. L 83, 3.4.1993, s. 1),
 —
 32002 R 0029: nařízení Komise (ES) č. 29/2002 ze dne 19. prosince 2001 (Úř. věst. L 6, 10.1.2002, s. 3).
 —
 393 R 0696: Nařízení Rady (EHS) č. 696/93 ze dne 15. března 1993 o statistických jednotkách pro účely statistického zjišťování a analýzy hospodářství ve Společenství (Úř. věst. L 76, 30.3.1993, s. 1).
 —
 393 R 3696: Nařízení Rady (EHS) č. 3696/93 ze dne 29. října 1993 o statistické klasifikaci produkce podle činností (CPA) v Evropském hospodářském společenství (Úř. věst. L 342, 31.12.1993, s. 1), ve znění:
 —
 398 R 1232: nařízení Komise (ES) č. 1232/98 ze dne 17. června 1998 (Úř. věst. L 177, 22.6.1998, s. 1),
 —
 32002 R 0204: nařízení Komise (ES) č. 204/2002 ze dne 19. prosince 2001 (Úř. věst. L 36, 6.2.2002, s. 1).
 —
 32003 R 1059: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1).
 ZEMĚDĚLSKÁ STATISTIKA
 —
 396 L 0016: Směrnice Rady 96/16/ES ze dne 19. března 1996 o statistických zjišťováních o mléku a mléčných výrobcích (Úř. věst. L 78, 28.3.1996, s. 27), ve znění:
 —
 32003 L 0107: směrnice Evropského parlamentu