text:
provozu, nebudou však dále vyráběna. Tato fáze končí, jakmile žádná vozidla konkrétního typu vozidla nejsou v provozu;
 2.8
 „zmírňujícím opatřením“ kroky ke snížení rizika;
 2.9
 „rizikem“ potenciál, že zranitelnost vozidla bude zneužita konkrétní hrozbou, čímž bude organizaci nebo jednotlivci způsobena újma;
 2.10
 „posouzením rizik“ celkový proces zjišťování, rozpoznání a popisu rizik (identifikace rizik) s cílem porozumět povaze rizika a stanovit úroveň rizika (analýza rizik), s následným porovnáním výsledků analýzy rizik s kritérii rizik s cílem určit, zda je riziko a/nebo jeho rozsah přijatelné nebo tolerovatelné (hodnocení rizik);
 2.11
 „řízením rizik“ koordinované činnosti zaměřené na řízení a kontrolu organizace s ohledem na rizika;
 2.12
 „hrozbou“ potenciální příčina nežádoucího incidentu, který může vést k poškození systému, organizace nebo jednotlivce;
 2.13
 „zranitelností“ slabá místa systému nebo zmírňujícího opatření, která mohou být zneužita jednou či více hrozbami.
 3. ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ
 3.1
 Žádost o schválení typu vozidla z hlediska kybernetické bezpečnosti předkládá výrobce vozidla nebo jeho řádně pověřený zástupce.
 3.2
 K žádosti musí být přiloženy následující dokumenty ve trojím vyhotovení a tyto náležitosti:
 3.2.1
 Popis typu vozidla z hlediska položek uvedených v příloze 1 tohoto předpisu.
 3.2.2
 V případech, kdy se ukáže, že se na některé informace vztahují práva duševního vlastnictví, nebo pokud tyto informace představují zvláštní know-how výrobce nebo jeho dodavatelů, výrobce nebo jeho dodavatelé poskytnou dostatečné údaje, které umožní řádné provedení kontrol uvedených v tomto předpisu. S těmito informacemi se nakládá jako s důvěrnými.
 3.2.3
 Osvědčení o shodě pro systém řízení kybernetické bezpečnosti podle bodu 6 tohoto předpisu.
 3.3
 Dokumentace musí obsahovat dvě části:
 a)
 Soubor formální dokumentace pro schválení obsahující materiál uvedený v příloze 1, který musí být dodán schvalovacímu orgánu nebo jeho technické zkušebně současně při podání žádosti o schválení typu. Tato dokumentace se použije schvalovacím orgánem nebo jeho technickou zkušebnou jako základní reference pro schvalovací proces. Schvalovací orgán nebo jeho technická zkušebna zajistí, aby tato složka dokumentace zůstala k dispozici po dobu nejméně 10 let od okamžiku, kdy je výroba typu vozidla s konečnou platností ukončena;
 b)
 Další podklady, které se vztahují k požadavkům tohoto předpisu, si může výrobce ponechat, musí je však poskytnout ke kontrole při schvalování typu. Výrobce zajistí, aby veškeré materiály, které byly poskytnuty ke kontrole při schválení typu, zůstaly k dispozici po dobu nejméně 10 let od okamžiku, kdy je výroba typu vozidla s konečnou platností ukončena.
 4. OZNAČENÍ
 4.1
 Na každé vozidlo, jež odpovídá typu vozidla schválenému podle tohoto předpisu, se na viditelném a snadno přístupném místě uvedeném na formuláři schválení připevní mezinárodní značka schválení typu, která se skládá z:
 4.1.1
 písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila;
 4.1.2
 čísla tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení vpravo od kružnice popsané výše v bodě 4.1.1.
 4.2
 Vyhovuje-li vozidlo typu vozidla schválenému podle jednoho nebo více dalších předpisů připojených k dohodě v zemi, která udělila schválení typu podle tohoto předpisu, není třeba symbol předepsaný výše v bodě 4.1.1 opakovat; v takovém případě se čísla předpisu a schválení, jakož i další symboly všech předpisů, podle kterých


text:
bylo schválení uděleno v zemi, která udělila schválení podle tohoto předpisu, umístí do svislých sloupců vpravo od symbolu předepsaného výše v bodě 4.1.1.
 4.3
 Značka schválení musí být jasně čitelná a nesmazatelná.
 4.4
 Značka schválení typu se umístí poblíž tabulky s údaji o vozidle, kterou umísťuje výrobce, nebo přímo na ni.
 4.5
 V příloze 3 tohoto předpisu jsou uvedeny příklady uspořádání značky schválení typu.
 5. SCHVÁLENÍ
 5.1
 Schvalovací orgány v příslušných případech udělí schválení typu z hlediska kybernetické bezpečnosti pouze těm typům vozidel, které splňují požadavky tohoto předpisu.
 5.1.1
 Schvalovací orgán nebo technická zkušebna kontrolou dokladů ověří, zda výrobce vozidla přijal nezbytná opatření pro daný typ vozidla s cílem:
 a)
 prostřednictvím dodavatelského řetězce shromáždit a ověřit informace požadované tímto předpisem, aby bylo možné prokázat, že rizika spojená s dodavateli jsou identifikována a řízena;
 b)
 popsat posouzení rizik (provedené během vývojové fáze nebo retrospektivně), výsledky zkoušek a zmírňující opatření použitá na typ vozidla, včetně konstrukčních informací, které jsou využité pro posouzení rizik;
 c)
 uplatňovat při návrhu typu vozidla vhodná opatření v oblasti kybernetické bezpečnosti;
 d)
 odhalovat možné útoky v oblasti kybernetické bezpečnosti a reagovat na ně;
 e)
 zaznamenávat údaje na podporu odhalování kybernetických útoků a zajišťovat forenzní zpracování dat pro účely analýzy pokusů o kybernetické útoky a úspěšných kybernetických útoků.
 5.1.2
 Schvalovací orgán nebo technická zkušebna ověří zkouškou vozidla daného typu vozidla, že výrobce vozidla zavedl opatření kybernetické bezpečnosti, která uvedl v dokumentaci. Zkoušky provádí schvalovací orgán nebo technická zkušebna sama nebo ve spolupráci s výrobcem vozidla výběrem vzorků. Odběr vzorků se zaměří převážně na rizika, která jsou během posouzení rizik vyhodnocena jako vysoká, ale není jimi omezen.
 5.1.3
 Schvalovací orgán nebo technická zkušebna odmítne udělit schválení typu z hlediska kybernetické bezpečnosti, pokud výrobce vozidla nesplnil jeden nebo více požadavků uvedených v bodě 7.3, zejména:
 a)
 výrobce vozidla neprovedl vyčerpávající posouzení rizik uvedené v bodě 7.3.3; včetně případů, kdy výrobce nezohlednil všechna rizika související s hrozbami uvedenými v příloze 5 části A;
 b)
 výrobce vozidla nechránil typ vozidla před riziky zjištěnými v jeho posouzení rizik, nebo nebyla provedena přiměřená opatření ke zmírnění rizik, jak požaduje bod 7;
 c)
 výrobce vozidel pro daný typ vozidla nezavedl vhodná a přiměřená opatření k zabezpečení vyhrazených prostředí (je-li k dispozici) pro ukládání a spouštění softwaru, služeb, aplikací nebo dat pocházejících z následného trhu;
 d)
 výrobce vozidla neprovedl před schválením vhodné a dostatečné zkoušky k ověření účinnosti zavedených bezpečnostních opatření.
 5.1.4
 Posuzující schvalovací orgán rovněž odmítne udělit schválení typu z hlediska kybernetické bezpečnosti, pokud schvalovací orgán nebo technická zkušebna neobdržely od výrobce vozidla dostatečné informace pro posouzení kybernetické bezpečnosti typu vozidla.
 5.2
 Oznámení o schválení nebo o rozšíření či odmítnutí schválení typu vozidla podle tohoto předpisu se zašle stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, na formuláři podle vzoru v příloze 2 tohoto předpisu.
 5.3
 Schvalující orgány neudělí schválení typu, aniž by ověřily, že výrobce zavedl uspokojivá opatření a postupy pro řádné řízení aspektů kybernetické bezpečnosti, na něž se vztahuje tento předpis.
 5.3.1
 Kromě kritérií stanovených v rozpisu 2 k dohodě z roku 1958

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
musí schvalovací orgán a jeho technické zkušebny zajistit:
 a)
 pracovníky s odpovídající kvalifikací, příslušnými schopnostmi v oblasti kybernetické bezpečnosti a specifickými znalostmi pro posuzování rizika v oblasti automobilového průmyslu (1);
 b)
 zavedené postupy pro jednotné hodnocení podle tohoto předpisu.
 5.3.2
 Každá smluvní strana uplatňující tento předpis oznámí a informuje prostřednictvím svého schvalovacího orgánu schvalovací orgány ostatních smluvních stran uplatňujících tento předpis OSN o metodě a kritériích, na jejichž základě oznamující orgán posoudil vhodnost opatření přijatých v souladu s tímto předpisem, a zejména s body 5.1, 7.2 a 7.3.
 Tyto informace jsou sdíleny a) pouze před prvním udělením schválení podle tohoto předpisu a b) pokaždé, když dojde k aktualizaci metody nebo kritérií pro posouzení.
 Tyto informace mají být sdíleny pro účely shromažďování a analýzy osvědčených postupů a s cílem zajistit konvergentní uplatňování tohoto předpisu všemi schvalovacími orgány, které ho uplatňují.
 5.3.3
 Informace uvedené v bodě 5.3.2 musí být včas a nejpozději 14 dnů před prvním udělením schválení podle příslušných metod a kritérií posuzování vloženy v anglickém jazyce do zabezpečené internetové databáze DETA (2) vytvořené Evropskou hospodářskou komisí OSN. Informace musí být dostatečné k tomu, aby umožnily porozumět minimálním úrovním výkonnosti, které schvalovacím orgánem přijal pro každý konkrétní požadavek uvedený v bodě 5.3.2, jakož i postupům a opatřením, které uplatňuje k ověření, zda jsou tyto minimální úrovně výkonnosti splněny (3).
 5.3.4
 Schvalovací orgány, které obdrží informace uvedené v bodě 5.3.2, mohou podat připomínky oznamujícímu schvalovacímu orgánu tak, že je do 14 dnů ode dne oznámení vloží do databáze DETA.
 5.3.5
 Není-li možné, aby schvalovací orgán udělující schválení zohlednil připomínky obdržené v souladu s bodem 5.3.4, bude spolu se schvalovacími orgány, které zaslaly připomínky usilovat o další objasnění v souladu s přílohou 6 dohody z roku 1958. Příslušná podpůrná pracovní skupina (4) Světového fóra pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel (WP.29) pro účely tohoto předpisu se dohodne na společném výkladu metod a kritérií pro posouzení (5). Tento společný výklad se provede a všechny schvalovací orgány budou vydávat schválení typu podle tohoto předpisu v souladu s tímto výkladem.
 5.3.6
 Každý schvalovací orgán, který uděluje schválení typu podle tohoto předpisu, oznámí udělené schválení ostatním schvalovacím orgánům. Schválení typu spolu s doplňující dokumentací vloží schvalovací orgán do 14 dnů ode dne udělení schválení do databáze DETA v anglickém jazyce (6).
 5.3.7
 Smluvní strany mohou prostudovat udělená schválení na základě informací vložených do databáze DETA podle bodu 5.3.6. V případě rozdílných stanovisek smluvních stran se rozhodne v souladu s článkem 10 a přílohou 6 dohody z roku 1958. Smluvní strany o rozdílných výkladech ve smyslu rozpisu 6 dohody z roku 1958 rovněž informují příslušnou podpůrnou pracovní skupinu Světového fóra pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel (WP.29). Příslušná pracovní skupina přispěje k urovnání rozdílných názorů a v případě potřeby může v této věci konzultovat WP.29.
 5.4
 Pro účely bodu 7.2 tohoto předpisu výrobce zajistí, aby byly provedeny aspekty kybernetické bezpečnosti, na něž se vztahuje tento předpis.
 6. OSVĚDČENÍ O SHODĚ PRO SYSTÉM ŘÍZENÍ KYBERNETICKÉ BEZPEČNOSTI
 6.1
 Smluvní strany určí schvalovací orgán, který provede posouzení výrobce a vydá osvědčení


text:
o shodě pro CSMS.
 6.2
 Žádost o schválení typu vozidla z hlediska systému řízení kybernetické bezpečnosti předkládá výrobce vozidla nebo jeho řádně pověřený zástupce.
 6.3
 K žádosti musí být přiloženy následující dokumenty ve trojím vyhotovení a tyto údaje:
 6.3.1
 Dokumentace popisující systém řízení kybernetické bezpečnosti.
 6.3.2
 Podepsané prohlášení podle vzoru popsaného v dodatku 1 k příloze 1.
 6.4
 V souvislosti s posouzením musí výrobce učinit prohlášení za použití vzoru definovaného v dodatku 1 k příloze 1 a ke spokojenosti schvalovacího orgánu nebo jeho technické zkušebny prokázat, že má nezbytné postupy pro splnění všech požadavků na kybernetickou bezpečnost podle tohoto předpisu.
 6.5
 Po úspěšném dokončení tohoto posouzení a po obdržení podepsaného prohlášení od výrobce podle vzoru definovaného v dodatku 1 k příloze 1, se výrobci udělí certifikát nazvaný „Certifikát o shodě pro CSMS“, jak je popsán v příloze 4 tohoto předpisu (dále jen „Certifikát o shodě pro CSMS“).
 6.6
 Schvalovací orgán nebo jeho technická zkušebna použije pro osvědčení o shodě pro CSMS vzor uvedený v příloze 4 tohoto předpisu.
 6.7
 Osvědčení o shodě pro CSMS zůstává v platnosti po dobu nejvýše tří let ode dne vydání osvědčení, není-li odňato.
 6.8
 Schvalovací orgán, který udělil certifikát o shodě pro CSMS, může kdykoliv ověřit, že požadavky pro jeho udělení jsou nadále splněny. Schvalovací orgán odejme osvědčení o shodě pro CSMS, pokud požadavky stanovené v tomto předpisu již splněny nejsou.
 6.9
 Výrobce informuje schvalovací orgán nebo jeho technickou zkušebnu o každé změně, která ovlivní význam osvědčení o shodě pro CSMS. Po konzultaci s výrobcem schvalovací orgán nebo jeho technická zkušebna rozhodne, zda jsou zapotřebí nové kontroly.
 6.10
 V přiměřené lhůtě, která schvalovacímu orgánu umožní dokončit posouzení před koncem doby platnosti osvědčení o shodě pro CSMS, požádá výrobce o nové osvědčení o shodě pro CSMS nebo o prodloužení stávajícího osvědčení. Schvalovací orgán vydá na základě kladného posouzení nové osvědčení o shodě pro CSMS nebo prodlouží jeho platnost o další tři roky. Schvalovací orgán ověří, že CSMS nadále splňuje požadavky tohoto předpisu. V případě, že byly schvalovacímu orgánu nebo jeho technické zkušebně oznámeny změny a tyto změny byly kladně přehodnoceny, vydá schvalovací orgán nové osvědčení.
 6.11
 Vypršení platnosti nebo odejmutí osvědčení výrobce o shodě pro CSMS se považuje, vzhledem k typům vozidla, pro které byl dotyčný CSMS relevantní, za změnu schválení podle bodu 8, jejíž součástí může být odejmutí schválení, pokud již podmínky pro udělení schválení nejsou nadále splněny.
 7. SPECIFIKACE
 7.1
 Všeobecné specifikace
 7.1.1
 Požadavky stanovené tímto předpisem neomezují ustanovení nebo požadavky stanovené jinými předpisy OSN
 7.2
 Požadavky pro systém řízení kybernetické bezpečnosti
 7.2.1
 Schvalovací orgán nebo jeho technická zkušebna za účelem posouzení ověří, zda má výrobce vozidla zaveden systém řízení kybernetické bezpečnosti, a ověří jeho soulad s tímto předpisem.
 7.2.2
 Systém řízení kybernetické bezpečnosti pokrývá následující oblasti:
 7.2.2.1
 Výrobce vozidla musí schvalovacímu orgánu nebo technické zkušebně prokázat, že jeho systém řízení kybernetické bezpečnosti pokrývá tyto fáze:
 a)
 vývojovou fázi;
 b)
 výrobní fázi;
 c)
 povýrobní fázi.
 7.2.2.2
 Výrobce vozidla musí prokázat, že postupy používané v jeho systému řízení kybernetické bezpečnosti zajišťují odpovídající zohlednění bezpečnosti, včetně


text:
rizik a zmírňujících opatření uvedených v příloze 5. To zahrnuje:
 a)
 procesy používané v rámci organizace výrobce k řízení kybernetické bezpečnosti;
 b)
 procesy používané pro identifikaci rizik pro typy vozidel; V rámci těchto procesů se zvažují hrozby uvedené v příloze 5 části A a další relevantní hrozby;
 c)
 procesy používané pro posouzení, kategorizaci a řešení zjištěných rizik;
 d)
 zavedené postupy k ověření toho, že zjištěná rizika jsou řádně řízena;
 e)
 procesy používané pro testování kybernetické bezpečnosti typu vozidla;
 f)
 procesy používané k zajištění toho, aby posouzení rizik bylo řádně aktualizováno;
 g)
 procesy používané k odhalování a monitorování kybernetických útoků, kybernetických hrozeb a zranitelností na typech vozidel a reakci na ně a postupy používané k posouzení toho, zda jsou zavedená opatření v oblasti kybernetické bezpečnosti stále účinná s ohledem na nově zjištěné kybernetické hrozby a zranitelnosti;
 h)
 procesy používané k poskytování příslušných údajů na podporu analýzy pokusů o kybernetické útoky a úspěšných kybernetických útoků.
 7.2.2.3
 Výrobce vozidla prokáže, že postupy používané v rámci jeho systému řízení kybernetické bezpečnosti zajistí, aby na základě kategorizace uvedené v bodě 7.2.2.2 písmenu c) a bodě 7.2.2.2 písmenu g) byla pro kybernetické hrozby a zranitelnosti, které vyžadují reakci výrobce vozidla, zmírňující opatření provedena v přiměřené lhůtě.
 7.2.2.4
 Výrobce vozidla prokáže, že postupy používané v jeho systému řízení kybernetické bezpečnosti zajistí, aby monitorování uvedené v bodě 7.2.2.2 písmenu g) bylo nepřetržité. Toto monitorování musí:
 a)
 zahrnovat vozidla po první registraci;
 b)
 být schopné analyzovat a odhalovat kybernetické hrozby, zranitelnosti a kybernetické útoky na základě údajů o vozidle a protokolů vozidla. Tato schopnost musí být v souladu s bodem 1.3 a právy vlastníků nebo řidičů vozidla na soukromí, zejména pokud jde o souhlas.
 7.2.2.5
 Výrobce vozidla prokáže, jak bude jeho systém řízení kybernetické bezpečnosti řídit závislosti, které mohou existovat se smluvními dodavateli, poskytovateli služeb nebo podřízenými organizacemi výrobce, pokud jde o požadavky bodu 7.2.2.2.
 7.3
 Požadavky pro typy vozidel
 7.3.1
 Výrobce musí mít platné osvědčení o shodě pro systém řízení kybernetické bezpečnosti odpovídající typu vozidla, který se schvaluje.
 Pokud však může výrobce v případě schválení typu uděleného před 1. červencem 2024 vozidla prokázat, že typ vozidla nemohl být vyvinut v souladu s CSMS, musí výrobce vozidla prokázat, že během vývojové fáze dotčeného typu vozidla byla kybernetická bezpečnost náležitě zohledněna.
 7.3.2
 Výrobce vozidla musí u schváleného typu vozidla identifikovat a řídit rizika související s dodavatelem.
 7.3.3
 Výrobce vozidla musí určit kritické prvky typu vozidla, provést vyčerpávající posouzení rizik pro daný typ vozidla a náležitě řešit zjištěná rizika nebo je řídit. Posouzení rizik zohlední jednotlivé prvky typu vozidla a jejich vzájemné působení. Posouzení rizik dále zohlední interakce s veškerými vnějšími systémy. Při posuzování rizik vezme výrobce vozidla v úvahu rizika související se všemi hrozbami uvedenými v příloze 5 části A, jakož i veškerá další relevantní rizika.
 7.3.4
 Výrobce vozidla chrání typ vozidla před riziky zjištěnými v jím vypracovaném posouzení rizik. K ochraně typu vozidla musí být provedena přiměřená zmírňující opatření. Provedená opatření ke zmírnění rizik musí zahrnovat všechna zmírnění uvedená v příloze 5 části B a C, která jsou pro


text:
zjištěná rizika relevantní. Pokud však zmírnění uvedené v příloze 5 části B nebo C není pro zjištěné riziko relevantní nebo dostatečné, výrobce vozidla zajistí, aby bylo provedeno jiné vhodné zmírnění.
 Zejména u schválení typu před 1. červencem 2024 výrobce vozidla zajistí, aby bylo provedeno jiné vhodné zmírnění, pokud zmírňující opatření uvedené v příloze 5 části B nebo C není technicky proveditelné. Příslušné posouzení technické proveditelnosti poskytne výrobce schvalovacímu orgánu.
 7.3.5
 Výrobce vozidel pro daný typ vozidla zavede vhodná a přiměřená opatření k zabezpečení vyhrazených prostředí (je-li k dispozici) pro ukládání a spouštění softwaru, služeb, aplikací nebo dat pocházejících z následného trhu.
 7.3.6
 Výrobce vozidla provede před schválením typu vhodné a dostatečné zkoušky k ověření účinnosti zavedených bezpečnostních opatření.
 7.3.7
 Výrobce vozidla pro typ vozidla provede opatření, jejichž účelem je:
 a)
 odhalovat kybernetické útoky na vozidla typu vozidla a předcházet jim;
 b)
 podporovat schopnost výrobce vozidla provádět monitorování, pokud jde o odhalování hrozeb, zranitelností a kybernetických útoků týkajících se typu vozidla;
 c)
 zajišťovat forenzní zpracování údajů pro účely analýzu pokusů o kybernetické útoky a úspěšných kybernetických útoků.
 7.3.8
 Kryptografické moduly použité pro účely tohoto předpisu musí být v souladu s normami založenými na konsenzu. Pokud použité kryptografické moduly nejsou v souladu s normami založenými na konsenzu, musí výrobce vozidla jejich použití zdůvodnit.
 7.4
 Ustanovení o podávání zpráv
 7.4.1
 V souladu s ustanovením bodu 7.2.2.2 písmene g) podává výrobce vozidla schvalovacímu orgánu nebo technické zkušebně zprávu o výsledcích svých monitorovacích činností, a to včetně příslušných informací o nových kybernetických útocích, nejméně jednou ročně, případně častěji. Výrobce vozidla rovněž potvrdí schvalovacímu orgánu nebo technické zkušebně, že opatření ke zmírnění rizik v oblasti kybernetické bezpečnosti provedená u jejich typů vozidel jsou stále účinná a nahlásí jakákoli další přijatá opatření.
 7.4.2
 Schvalovací orgán nebo technická zkušebna ověří poskytnuté informace a v případě potřeby požádá výrobce vozidla, aby odstranil nalezené nedostatky.
 Není-li podávání zpráv nebo reakce dostačující, může schvalovací orgán rozhodnout o odejmutí CSMS v souladu s bodem 6.8.
 8. ZMĚNA TYPU VOZIDLA A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ TYPU
 8.1
 Každá změna typu vozidla, která má vliv na jeho technickou výkonnost z hlediska kybernetické bezpečnosti a/nebo dokumentace požadované tímto předpisem, se oznámí schvalovacímu orgánu, který typ vozidla schválil. Tento orgán pak může buď:
 8.1.1
 dojít k závěru, že změny vyhovují požadavkům a dokumentaci již udělenému schválení typu; nebo
 8.1.2
 přistoupit k nezbytnému doplňkovému posouzení podle bodu 5 a případně si od technické zkušebny odpovědné za provedení zkoušek vyžádat nový zkušební protokol.
 8.1.3
 Potvrzení, rozšíření nebo odmítnutí schválení se spolu s výčtem změn sdělí prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 2 tohoto předpisu. Schvalovací orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí tomuto rozšíření pořadové číslo a informuje o něm ostatní strany dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 2 tohoto předpisu.
 9. SHODNOST VÝROBY
 9.1
 Postupy pro zajištění shodnosti výroby musí odpovídat postupům stanoveným v příloze 1 dohody z roku 1958 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) společně s následujícími požadavky:
 9.1.1
 Držitel schválení musí zajistit, aby byly výsledky zkoušek shodnosti výroby zaprotokolovány a


text:
aby byly připojené dokumenty k dispozici po dobu stanovenou v souladu se schvalovacím orgánem nebo technickou zkušebnou. Tato doba nepřesáhne 10 let od doby, kdy byla výroba definitivně ukončena.
 9.1.2
 Schvalovací orgán, který udělil schválení typu, může kdykoli ověřit metody kontroly shodnosti používané v každém výrobním zařízení. Obvyklá četnost těchto kontrol je jednou za dva roky.
 10. POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY
 10.1
 Schválení udělené typu vozidla podle tohoto předpisu je možno odejmout, pokud požadavky stanovené v tomto předpisu nejsou dodrženy nebo jestliže požadavkům tohoto předpisu neodpovídají vozidla vybraná jako vzorek.
 10.2
 Pokud schvalovací orgán odejme schválení, které dříve udělil, neprodleně to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru uvedeného v příloze 2 tohoto předpisu oznámí smluvním stranám, které uplatňují tento předpis.
 11. DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY
 11.1
 Pokud držitel schválení typu zcela ukončí výrobu typu vozidla schváleného podle tohoto předpisu, musí o tom uvědomit orgán, který schválení typu udělil. Po obdržení příslušného sdělení podá uvedený orgán zprávu o ukončení výroby ostatním smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím kopie formuláře schválení opatřené na konci velkými písmeny napsanou, podepsanou a datovanou poznámkou „VÝROBA UKONČENA“.
 12. NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍ ZKOUŠKY A NÁZVY A ADRESY SCHVALOVACÍCH ORGÁNŮ
 12.1
 Smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek, jakož i názvy a adresy schvalovacích orgánů, které schválení udělují a jimž se mají zasílat formuláře osvědčující udělení, rozšíření, zamítnutí nebo odnětí schválení vydané v jiných zemích.
 (1) např. ISO 26262-2018, ISO/PAS 21448, ISO/SAE 21434
 (2) https://www.unece.org/trans/main/wp29/datasharing.html
 (3) Pokyny týkající se podrobných informací (např. metody, kritérií, úrovně výkonnosti), které mají být nahrány, a formát se uvedou v interpretačním dokumentu, který připravuje pracovní skupina pracovní skupina pro kybernetickou bezpečnost a otázky bezdrátových přenosů (Task Force on Cyber Security and Over the Air issues), pro sedmé zasedání GRVA.
 (4) Pracovní skupina pro automatizovaná/autonomní a propojená vozidla (GRVA)
 (5) Tento výklad bude zohledněn v interpretačním dokumentu uvedeném v poznámce pod čarou k bodu 5.3.3.
 (6) Další informace o minimálních požadavcích na soubor dokumentace vypracuje skupina GRVA během svého sedmého zasedání.
 PŘÍLOHA 1
 Informační dokument
 Následující informace, přicházejí-li v úvahu, se spolu se soupisem obsahu předkládají trojmo. Předkládají-li se výkresy, musí být dodány ve vhodném měřítku a s dostatečnými podrobnostmi na archu formátu A4, nebo musí být na tento formát složeny. Fotografie, pokud se přikládají k žádosti, musí být dostatečně detailní.
 1.
 Značka (obchodní název výrobce): ...
 2.
 Typ a všeobecný obchodní popis: ...
 3.
 Způsob označení typu, je-li na vozidle vyznačen: ...
 4.
 Umístění tohoto označení: ...
 5.
 Kategorie vozidla: ...
 6.
 Jméno a adresa výrobce/zástupce výrobce: ...
 7.
 Název (názvy) a adresa (adresy) montážního závodu (závodů): ...
 8.
 Fotografie a/nebo výkres (výkresy) reprezentujícího vozidla: ...
 9.
 Kybernetická bezpečnost
 9.1
 Obecné konstrukční vlastnosti typu vozidla, včetně:
 a)
 systémů vozidla, které jsou důležité pro kybernetickou bezpečnost typu vozidla;
 b)
 konstrukčních částí těchto systémů, které jsou relevantní pro kybernetickou bezpečnost;
 c)
 vzájemného působení těchto systémů s jinými systémy v rámci typu vozidla


text:
a s vnějšími rozhraními.
 9.2
 Schematické znázornění typu vozidla
 9.3
 Číslo osvědčení o shodě pro CSMS ...
 9.4
 Dokumentace pro typ vozidla, který má být schválen, popisující výsledek jeho posouzení rizik a zjištěná rizika: ...
 9.5
 Dokumentace pro typ vozidla, který má být schválen, s popisem zmírňujících opatření, která byla provedena u systémů uvedených v seznamu, nebo typu vozidla a popisu způsobu, kterým řeší uvedená rizika: ...
 9.6
 Dokumentace pro typ vozidla, který má být schválen, s popisem ochrany vyhrazených prostředí pro ukládání a spouštění softwaru, služeb, aplikací nebo dat pocházejících z následného trhu: ...
 9.7
 Dokumentace pro typ vozidla, který má být schválen, popisující, jaké zkoušky byly použity k ověření kybernetické bezpečnosti typu vozidla a jeho systémů, a výsledek těchto zkoušek: ...
 9.8
 Popis zohlednění dodavatelského řetězce po stránce kybernetické bezpečnosti: ...
 Příloha 1 – dodatek 1
 Vzor prohlášení výrobce o shodě pro CSMS
 Prohlášení výrobce o splnění požadavků na systém řízení kybernetické bezpečnosti
 Název výrobce: ...
 Adresa výrobce: ...
 ... (název výrobce) potvrzuje, že jsou zavedeny postupy nezbytné ke splnění požadavků na systém řízení kybernetické bezpečnosti stanovených v bodě 7.2 předpisu OSN č. 155, a že tyto postupy budou nadále dodržovány..........
 Vystaveno v: ... (místo)
 Datum: ...
 Jméno podepisující osoby: ...
 Funkce podepisující osoby: ...
 ...
 (razítko a podpis zástupce výrobce)
 PŘÍLOHA 2
 Sdělení
 (maximální formát: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 vydal:
 název správního orgánu:
 ...
 ...
 ...
 týkající se (2)
 Udělení schválení
 Rozšíření schválení
 Odejmutí schválení s účinkem ode dne dd/mm/rrrr
 Odmítnutí schválení
 Definitivního ukončení výroby
 typu vozidla podle předpisu OSN č. 155
 Schválení č.: ...
 Rozšíření č.: ...
 Důvod rozšíření: ...
 1.
 Značka (obchodní název výrobce): ...
 2.
 Typ a obecný obchodní popis (popisy) ...
 3.
 Způsob označení typu, je-li na vozidle vyznačen: ...
 3.1
 Umístění tohoto označení: ...
 4.
 Kategorie vozidla: ...
 5.
 Jméno a adresa výrobce/zástupce výrobce: ...
 6.
 Název (názvy) a adresa (adresy) výrobního závodu (závodů): ...
 7.
 Číslo osvědčení o shodě pro systém řízení kybernetické bezpečnosti: ...
 8.
 Technická zkušebna odpovědná za provádění zkoušek: ...
 9.
 Datum vydání zkušebního protokolu: ...
 10.
 Číslo zkušebního protokolu: ...
 11.
 Připomínky: (jsou-li): ...
 12.
 Místo: ...
 13.
 Datum: ...
 14.
 Podpis: ...
 15.
 Je přiložen seznam informačních dokumentů uložených u schvalovacího orgánu, které lze obdržet na požádání:
 (1) Rozlišovací číslo země, která schválení udělila / rozšířila / odmítla / odňala (viz ustanovení o schválení v předpise).
 (2) Nehodící se škrtněte.:
 PŘÍLOHA 3
 Uspořádání značky schválení typu
 Vzor A
 (viz bod 4.2 tohoto předpisu)
 a = minimálně 8 mm
 Výše uvedená značka schválení typu upevněná na vozidlo prokazuje, že typ silničního vozidla byl schválen v Nizozemsku (E4) v souladu s předpisem č. 155 pod číslem schválení 001234. První dvě číslice čísla schválení udávají, že schválení bylo uděleno v souladu s požadavky tohoto předpisu v jeho původním znění (00).
 PŘÍLOHA 4
 Vzor osvědčení o shodě pro systém řízení kybernetické bezpečnosti
 Osvědčení o shodě pro systém řízení kybernetické bezpečnosti
 v souladu s předpisem OSN č. 155
 Číslo osvědčení [referenční číslo]
 [....... Schvalovací orgán]
 potvrzuje, že
 Výrobce: ...


text:
Adresa výrobce: ...
 vyhovuje ustanovením bodu 7.2 předpisu č. 155
 Ověření proběhlo dne: ...
 (název a adresa schvalovacího orgánu nebo technické zkušebny): ...
 Číslo protokolu: ...
 Osvědčení je platné do [.........................................................datum]
 V [......................................................... místo]
 Dne [.........................................................datum]
 [.........................................................podpis]
 Přílohy: popis systému řízení kybernetické bezpečnosti výrobce
 PŘÍLOHA 5
 Seznam hrozeb a odpovídajících zmírňujících opatření
 1.
 Tato příloha sestává ze tří částí: Část A této přílohy popisuje základní scénář hrozeb, zranitelnosti a metody útoku. Část B této přílohy popisuje zmírňující opatření pro hrozby, která jsou určena pro dané typy vozidel. Část C popisuje zmírňující opatření pro hrozby, která jsou určena pro oblasti mimo vozidla, např. na back-end IT infrastruktuře.
 2.
 Část A, část B a část C se zohlední při posuzování a zmírňování rizik, která mají výrobci vozidel provádět.
 3.
 V části A je uveden rejstřík obecného popisu zranitelností a jejich příslušných příkladů. Stejný rejstřík je uveden v tabulkách v částech B a C, aby každý útok/zranitelnost byly propojené se seznamem odpovídajících zmírňujících opatření.
 4.
 Analýza hrozeb rovněž zohlední možné dopady útoku. Tyto dopady mohou pomoci zjistit závažnost rizika a určit další rizika. Možné dopady útoku mohou zahrnovat:
 a)
 negativní dopad na bezpečný provoz vozidla.
 b)
 přerušení provozu funkcí vozidla;
 c)
 úpravu softwaru vedoucí ke změně výkonu;
 d)
 úpravu softwaru bez účinku na provoz;
 e)
 narušení integrity dat;
 f)
 narušení důvěrnosti dat;
 g)
 narušení dostupnosti dat;
 h)
 jiné, včetně trestné činnosti.
 Část A. Zranitelnost nebo metoda útoku v souvislosti s hrozbami
 1.
 Obecné popisy hrozeb a souvisejících zranitelností nebo metod útoku jsou uvedeny v tabulce A1.
 Tabulka A1
 Část A. Seznam zranitelností nebo metod útoku v souvislosti s hrozbami
 Obecné a specifičtější popisy zranitelnosti/hrozby
 Příklad zranitelnosti nebo metody útoku
 4.3.1
 Hrozby týkající se back-end serverů s dopadem na vozidla v provozu
 1
 Back-end servery použité k útoku na vozidlo nebo k extrakci dat
 1.1
 Zneužití oprávnění ze strany zaměstnanců (útok provedený zaměstnancem)
 1.2
 Neoprávněný přístup k serveru z internetu (například prostřednictvím zadních vrátek (backdoor), neopravenými zranitelnostmi softwaru systému, útoky SQL nebo jinými prostředky)
 1.3
 Neoprávněný fyzický přístup k serveru (například prostřednictvím USB média nebo připojením jiných médií k serveru)
 2
 Narušení služeb back-end serveru s dopadem na provoz vozidla
 2.1
 Útok na back-end server zastaví jeho fungování, například tím, že zabrání interakci s vozidly a poskytování služeb, na které vozidla spoléhají
 3
 Ztráta nebo narušení údajů o vozidle uchovávaných na back-end serverech („narušení údajů“)
 3.1
 Zneužití oprávnění ze strany zaměstnanců (útok provedený zaměstnancem)
 3.2
 Ztráta informací v cloudu. Citlivé údaje mohou být ztraceny v důsledku útoků nebo nehod, pokud jsou uloženy u externích poskytovatelů cloudových služeb.
 3.3
 Neoprávněný přístup k serveru z internetu (například prostřednictvím zadních vrátek (backdoor), neopravenými zranitelnostmi softwaru systému, útoky SQL nebo jinými prostředky)
 3.4
 Neoprávněný fyzický přístup k serveru (například prostřednictvím USB média nebo připojením jiných médií k serveru)
 3.5
 Únik informací neúmyslným sdílením údajů (např. chyby ve správě systému)
 4.3.2
 Hrozby pro vozidla související s jejich komunikačními kanály
 4
 Zasílání podvržených zpráv nebo údajů přijímaných vozidlem (spoofing)
 4.1
 Zasílání podvržených zpráv vydáváním se za jinou osobu (např. u


text:
V2X komunikace využívající standard 802.11p při jízdě v konvoji, zpráv GNSS atd.)
 4.2
 Útok typu „Sybil“ (podvrh, který simuluje existenci množství dalších vozidel na silnici)
 5
 Komunikační kanály používané k provedení neoprávněné manipulace, výmazu nebo jiných změn kódu/údajů uchovávaných vozidlem
 5.1
 Komunikační kanály umožňují neoprávněné vložení kódu, například vložením upraveného binárního kódu do toku dat
 5.2
 Komunikační kanály umožňují manipulaci s daty nebo s kódem v úložišti vozidla
 5.3
 Komunikační kanály umožňují přepsání údajů nebo kódu v úložišti vozidla
 5.4
 Komunikační kanály umožňují výmaz údajů nebo kódu v úložišti vozidla
 5.5
 Komunikační kanály umožňují vložení údajů nebo dat do vozidla (zápis dat/kódu)
 6
 Komunikační kanály umožňují přijetí nedůvěryhodných/nespolehlivých zpráv nebo jsou zranitelné vůči útokům založeným na únosu relace/nebo opakování signálu
 6.1
 Přijímání informací z nespolehlivého nebo nedůvěryhodného zdroje
 6.2
 Útok typu „man in the middle“/únos relace
 6.3
 Útok opakováním signálu, například útok na komunikační bránu může umožnit útočníkovi nahrát neaktuální verzi softwaru řídicí jednotky motoru nebo firmwaru brány.
 7
 K informacím lze snadno získat přístup. Například odposlechem na komunikaci nebo umožněním neoprávněného přístupu k citlivým souborům nebo složkám
 7.1
 Zachycování informací / rušení signálu / monitorování komunikace
 7.2
 Získání neoprávněného přístupu k souborům nebo údajům
 8
 Útoky odepření služby prostřednictvím komunikačních kanálů s cílem narušit funkce vozidla
 8.1
 Zasílání velkého objemu zbytečných údajů do informačního systému vozidla, aby nebyl schopen poskytovat služby běžným způsobem
 8.2
 Útok typu „black hole“, při kterém je útočník schopen blokovat zprávy mezi vozidly s cílem narušit komunikaci mezi nimi.
 9
 Neoprávněný uživatel je schopen získat privilegovaný přístup k systémům vozidel.
 9.1
 Neoprávněný uživatel je schopen získat privilegovaný přístup, například k účtu správce.
 10
 Viry mohou prostřednictvím komunikačního média infikovat systémy vozidla
 10.1
 Virus infikující systémy vozidla prostřednictvím komunikačních médií
 11
 Zprávy přijaté vozidlem (např. X2V nebo diagnostické zprávy) nebo v něm přenášené obsahují škodlivý obsah
 11.1
 Škodlivé interní zprávy (např. síť řídicích jednotek CAN)
 11.2
 Škodlivé zprávy V2X zprávy, např. zprávy zaslané vozidlu infrastrukturou nebo zprávy mezi vozidly (např. CAM, DENM)
 11.3
 Škodlivé diagnostické zprávy
 11.4
 Škodlivé proprietární zprávy (např. zprávy obvykle odesílané od výrobce původního zařízení nebo dodavatele součástí/systému/funkce)
 4.3.3
 Hrozby vůči vozidlům související s jejich postupy aktualizace
 12
 Zneužití nebo nesprávné použití postupů aktualizace
 12.1
 Zneužití postupů bezdrátové aktualizace softwaru. Do této kategorie spadá i podvržení aktualizace systému nebo firmwaru.
 12.2
 Zneužití postupů aktualizace softwaru s využitím lokálního/fyzického připojení. Do této kategorie spadá i podvržení aktualizace systému nebo firmwaru.
 12.3
 Se softwarem je před aktualizací manipulováno (čímž došlo k jeho poškození), ačkoli proces aktualizace nebyl narušen.
 12.4
 Zneužití kryptografických klíčů poskytovatele softwaru umožňující neplatnou aktualizaci
 13
 Je možné odmítnout oprávněné aktualizace.
 13.1
 Útok odepření služby vůči aktualizačnímu serveru nebo síti, za účelem zabránit distribuci kritických aktualizací softwaru a/nebo odblokování funkcí určených pro konkrétní zákazníky
 4.3.4
 Hrozby pro vozidla související s nezamýšleným lidským jednáním umožňujícím kybernetický útok
 15
 Legitimní osoby jsou schopny provést kroky, kterými by neúmyslně umožnily kybernetický útok
 15.1
 Nevinná oběť (např. vlastník, provozovatel nebo pracovník údržby) může být zmanipulována k neúmyslnému nahrání škodlivého kódu nebo k umožnění útoku
 15.2
 Nejsou dodržovány


text:
definované bezpečnostní postupy
 4.3.5
 Hrozby pro vozidla související s jejich vnější konektivitou a připojeními
 16
 Manipulace s konektivitou funkcí vozidla umožňuje kybernetický útok, toto se může týkat např. telematiky; systémů, které umožňují vzdálené ovládání; a systémů využívajících bezdrátové komunikace krátkého dosahu
 16.1
 Manipulace s funkcemi navrženými pro dálkové ovládání systémů, jako je vzdálený klíč, imobilizér a nabíjecí pilot
 16.2
 Manipulace s telematickými systémy vozidel (např. s měřením teploty citlivého zboží, dálkové odemčení dveří nákladního prostoru)
 16.3
 Rušení bezdrátových systémů s krátkým dosahem nebo senzorů
 17
 Nahraný software třetí strany, např. zábavní aplikace, použitý jako prostředek k útoku na systémy vozidla
 17.1
 Poškozená aplikace nebo aplikace s nedostatečným zabezpečením softwaru použitá jako prostředek k útoku na systémy vozidla
 18
 Zařízení připojená k vnějším rozhraním, např. pomocí portu USB nebo OBD, použitá jako prostředek k napadání systémů vozidel
 18.1
 Použití vnějších rozhraní, jako jsou porty USB nebo jiné porty, jako vektoru pro útok, například prostřednictvím vložení škodlivého kódu
 18.2
 Připojení média infikovaného virem k systému vozidla
 18.3
 Použití zařízení pro diagnostický přístup (např. zařízení připojených prostřednictvím portu OBD) k útoku, např. formou manipulace s parametry vozidla (přímo nebo nepřímo)
 4.3.6
 Ohrožení údajů/kódu vozidla
 19
 Extrakce údajů/kódu vozidla
 19.1
 Extrakce softwaru chráněného patentem nebo autorskými právy ze systémů vozidla (pirátství výrobků)
 19.2
 Neoprávněný přístup k soukromým informacím o majiteli vozidla, jako je osobní identita, informace o platebním účtu, informace v adresáři, informace o poloze, elektronické identifikační číslo vozidla atd.
 19.3
 Extrakce kryptografických klíčů
 20
 Manipulace s údaji/kódem vozidla
 20.1
 Nezákonné/nepovolené změny elektronického identifikačního čísla vozidla
 20.2
 Zneužití totožnosti Například pokud uživatel chce při komunikaci se systémy mýtného nebo s back-end systémy výrobce zobrazovat jinou totožnost
 20.3
 Opatření k obcházení monitorovacích systémů (např. hacking/tampering/blokování zpráv, jako jsou údaje ODR, nebo počet jízd)
 20.4
 Manipulace s daty za účelem podvržení údajů o řízení vozidla (např. počet ujetých kilometrů, rychlost jízdy, směry jízdy atd.)
 20.5
 Neoprávněné změny systémových diagnostických údajů
 21
 Výmaz údajů/kódu
 21.1
 Neoprávněné mazání nebo úprava údajů v systémovém protokolu událostí
 22
 Instalace škodlivého kódu
 22.2
 Instalace nebo aktivace škodlivého kódu
 23
 Instalace nového softwaru nebo přepis stávajícího softwaru
 23.1
 Falšování softwaru řídicího systému vozidla nebo informačního systému
 24
 Narušení systémů nebo provozu
 24.1
 Útok odepření služby, ten lze na vnitřní síti vyvolat například zahlcením sběrnice řídicí jednotky CAN nebo vyvoláním závad na jednotce ECU prostřednictvím rychlého zasílání zpráv.
 25
 Manipulace s parametry vozidla
 25.1
 Neoprávněný přístup umožňující podvržení parametrů konfigurace klíčových funkcí vozidla, jako jsou údaje o brzdách, prahová hodnota pro aktivaci airbagů atd.
 25.2
 Neoprávněný přístup umožňující podvržení parametrů konfigurace, jako např. napájecí napětí a příkon, teplota baterie atd.
 4.3.7
 Potenciální zranitelnosti, které by mohly být zneužity, pokud by nebyla dostatečně chráněna nebo zabezpečena
 26
 Šifrovací technologie mohou být ohroženy nebo nejsou správně použity
 26.1
 Kombinace krátkých šifrovacích klíčů a dlouhé doby platnosti umožňuje útočníkovi prolomit šifrování
 26.2
 Nedostatečné používání šifrovacích algoritmů k ochraně citlivých systémů
 26.3
 Používání zastaralých kryptografických algoritmů, jejichž použitelnost brzy skončí nebo již skončila
 27
 Části nebo materiál by mohly být zneužity k umožnění útoku na vozidla
 27.1


text:
Hardware nebo software, který je navržen tak, aby umožnil útok, nebo který nesplňuje konstrukční kritéria pro zastavení útoku
 28
 Vývoj softwaru nebo hardwaru umožňuje výskyt zranitelností
 28.1
 Chyby v softwaru Chyby v softwaru mohou poskytnout základ pro zneužitelné zranitelnosti. To platí zejména v případě, že software nebyl testován, aby se ověřilo, že kód neobsahuje známé chyby, a snížilo se riziko výskytu neznámých chyb v kódu.
 28.2
 Využití pozůstatků z vývoje (např. portů pro ladění, JTAG portů, mikroprocesorů, vývojářských certifikátů, přístupových hesel atd.) může umožnit přístup k jednotce ECU nebo umožnit útočníkům získat přístup s vyššími oprávněními
 29
 Zranitelnosti způsobené koncepcí sítě
 29.1
 Zbytečně vysoký počet portů otevřených vůči Internetu umožňujících přístup k síťovým systémům
 29.2
 Obcházení oddělení sítí za účelem získání kontroly. Konkrétním příkladem je využití nechráněných síťových bran nebo přístupových bodů (jako jsou brány mezi nákladním vozidlem a přívěsem) k obejití ochrany a získání přístupu k jiným síťovým segmentům za účelem provádění škodlivých kroků, jako je zasílání libovolných zpráv sběrnici CAN.
 31
 Je možný neúmyslný přenos údajů
 31.1
 Únik informací K úniku osobních údajů může dojít při změně uživatele automobilu (např. v případě prodeje nebo pronájmu vozidla).
 32
 Fyzická manipulace se systémy může umožnit útok
 32.1
 Manipulace s elektronickým hardwarovým vybavením, např. přidáním neautorizovaného elektronického hardwarového vybavení do vozidla s cílem umožnit útok typu „man-in-the-middle“
 Nahrazení autorizovaného elektronického hardwaru (např. senzorů) neautorizovaným elektronickým hardwarem
 Manipulace s informacemi zaznamenanými senzorem (například použitím magnetu k nedovolené manipulaci s Hall efektovým senzorem, který je připojen k převodovce)
 Část B. Zmírňující opatření pro hrozby zaměřené na vozidla
 1.
 Zmírňující opatření pro komunikační kanály vozidla
 Zmírňující opatření pro hrozby související s komunikačními kanály vozidel jsou uvedena v tabulce B1.
 Tabulka B1
 Zmírňující opatření pro hrozby související s komunikačními kanály vozidel
 Odkaz na tabulku A1
 Hrozby pro „komunikační kanály vozidla“
 Odkaz
 Zmírňující opatření
 4.1
 Zasílání podvržených zpráv (např. u V2X komunikace využívající standard 802.11p při jízdě v konvoji, zpráv GNSS atd.) vydáváním se za jinou osobu
 M10
 Vozidlo ověří pravost a neporušenost zpráv, které obdrží
 4.2
 Útok typu „Sybil“ (podvrh, který simuluje existenci množství dalších vozidel na silnici)
 M11
 Pro ukládání kryptografických klíčů musí být zavedeny bezpečnostní mechanismy (např. používání hardwarových bezpečnostních modulů)
 5.1
 Komunikační kanály umožňují neoprávněné vložení kódu do úložiště vozidla, například vložením upraveného binárního kódu do toku dat
 M10
 M6
 Vozidlo ověří pravost a neporušenost zpráv, které obdrží
 Aby se minimalizovala rizika, musí systémy zahrnovat bezpečnost již od návrhu
 5.2
 Komunikační kanály umožňují manipulaci s údaji nebo s kódem v úložišti vozidla
 M7
 K ochraně systémových údajů/kódu se použijí techniky a koncepce řízení přístupu
 5.3
 Komunikační kanály umožňují přepsání dat nebo kódu v úložišti vozidla
 5.4
 21.1
 Komunikační kanály umožňují výmaz dat nebo kódu v úložišti vozidla
 5.5
 Komunikační kanály umožňují vložení dat nebo kódu do systémů vozidla (zápis dat/kódu)
 6.1
 Přijímání informací z nespolehlivého nebo nedůvěryhodného zdroje
 M10
 Vozidlo ověří pravost a neporušenost zpráv, které obdrží
 6.2
 Útok typu „man in the middle“/únos relace
 M10
 Vozidlo ověří pravost a neporušenost zpráv, které obdrží
 6.3
 Útok opakováním signálu, například útok na komunikační


text:
bránu může umožnit útočníkovi nahrát neaktuální verzi softwaru řídicí jednotky motoru nebo firmwaru brány.
 7.1
 Zachycování informací / rušení signálu / monitorování komunikace
 M12
 Důvěrné údaje zasílané do vozidla nebo z vozidla jsou chráněny
 7.2
 Získání neoprávněného přístupu k souborům nebo datům
 M8
 Díky návrhu systému a řízení přístupu by neoprávněné osoby neměly mít možnost získat přístup k osobním údajům nebo kritickým systémovým údajům. Příklad mechanismů zabezpečení lze nalézt v OWASP
 8.1
 Zasílání velkého objemu zbytečných dat do informačního systému vozidla, aby nebyl schopen poskytovat služby běžným způsobem
 M13
 Použijí se opatření k odhalování útoku odepření služby a zotavení se z takového útoku
 8.2
 Útok typu „black hole“, přerušení komunikace mezi vozidly blokováním přenosu zpráv do jiných vozidel
 M13
 Použijí se opatření k odhalování útoku odepření služby a zotavení se z takového útoku
 9.1
 Neoprávněný uživatel je schopen získat privilegovaný přístup, například k účtu správce
 M9
 Použijí se opatření pro předcházení neoprávněnému přístupu a pro jeho odhalování
 10.1
 Virus infikující systémy vozidla prostřednictvím komunikačních médií
 M14
 Měla by být zvážena opatření na ochranu systémů proti virům/malwaru
 11.1
 Škodlivé interní zprávy (např. zprávy CAN)
 M15
 Měla by být zvážena opatření k odhalení škodlivých interních zpráv nebo procesů
 11.2
 Škodlivé zprávy V2X zprávy, např. zprávy zaslané vozidlu infrastrukturou nebo zprávy mezi vozidly (např. CAM, DENM)
 M10
 Vozidlo ověří pravost a neporušenost zpráv, které obdrží
 11.3
 Škodlivé diagnostické zprávy
 11.4
 Škodlivé proprietární zprávy (např. zprávy obvykle odesílané od výrobce původního zařízení nebo dodavatele součástí/systému/funkce)
 2.
 Zmírňující opatření pro proces aktualizace
 Zmírňující opatření pro hrozby související s procesem aktualizace jsou uvedena v tabulce B2.
 Tabulka B2
 Zmírňující opatření pro hrozby související s procesem aktualizace
 Odkaz na tabulku A1
 Hrozby pro proces aktualizace
 Odkaz
 Zmírňující opatření
 12.1
 Zneužití postupů bezdrátové aktualizace softwaru. Do této kategorie spadá i podvržení aktualizace systému nebo firmwaru.
 M16
 Použijí se postupy pro zabezpečenou aktualizaci softwaru
 12.2
 Zneužití postupů aktualizace softwaru s využitím lokálního/fyzického připojení. Do této kategorie spadá i podvržení aktualizace systému nebo firmwaru.
 12.3
 Se softwarem je před aktualizací manipulováno (čímž došlo k jeho poškození), ačkoli proces aktualizace nebyl narušen.
 12.4
 Zneužití kryptografických klíčů poskytovatele softwaru umožňující neplatnou aktualizaci
 M11
 Pro ukládání kryptografických klíčů musí být zavedeny mechanismy zabezpečení.
 13.1
 Útok odepření služby vůči aktualizačnímu serveru nebo síti, za účelem zabránit distribuci kritických aktualizací softwaru a/nebo odblokování funkcí určených pro konkrétní zákazníky
 M3
 Musí být zavedeny mechanismy zabezpečení back-end systémů. Pro back-end servery, které jsou kriticky důležité pro poskytování služeb, existují opatření na obnovu v případě výpadku systému. Příklad mechanismů zabezpečení lze nalézt v OWASP
 3.
 Zmírňující opatření pro nezamýšlené lidské jednání umožňující kybernetický útok
 Zmírňující opatření pro hrozby související s nezamýšleným lidským jednáním umožňujícím kybernetický útok jsou uvedena v tabulce B3.
 Tabulka B3
 Zmírňující opatření pro hrozby související s nezamýšleným lidským jednáním umožňujícím kybernetický útok
 Odkaz na tabulku A1
 Hrozby související s nezamýšleným lidským jednáním
 Odkaz
 Zmírňující opatření
 15.1
 Nevinná oběť (např. vlastník, provozovatel nebo pracovník údržby) může být zmanipulována k neúmyslnému nahrání škodlivého kódu nebo k umožnění útoku
 M18
 Budou zavedena opatření pro definování a řízení uživatelských


text:
rolí a přístupových práv na základě zásady nejnižších možných oprávnění.
 15.2
 Nejsou dodržovány definované bezpečnostní postupy
 M19
 Organizace zajistí, aby bezpečnostní postupy byly definovány a dodržovány, včetně zaznamenávání činností a přístupů v souvislosti s řízením bezpečnostních funkcí.
 4.
 Zmírňující opatření pro hrozby související s vnější konektivitou a připojeními
 Zmírňující opatření pro hrozby související s vnější konektivitou a připojeními jsou uvedena v tabulce B4.
 Tabulka B4
 Zmírňující opatření pro hrozby související s vnější konektivitou a připojeními
 Odkaz na tabulku A1
 Hrozby pro vnější konektivitu a připojení
 Odkaz
 Zmírňující opatření
 16.1
 Manipulace s funkcemi navrženými pro dálkové ovládání systémů, jako je vzdálený klíč, imobilizér a nabíjecí pilot
 M20
 Pro systémy s dálkovým přístupem musí být zavedeny mechanismy zabezpečení.
 16.2
 Manipulace s telematickými systémy vozidel (např. s měřením teploty citlivého zboží, dálkové odemčení dveří nákladního prostoru)
 16.3
 Rušení bezdrátových systémů s krátkým dosahem nebo senzorů
 17.1
 Poškozená aplikace nebo aplikace s nedostatečným zabezpečením softwaru použitá jako prostředek k útoku na systémy vozidla
 M21
 Software musí být posouzen z hlediska bezpečnosti, ověřen a jeho integrita musí být chráněna.
 Musí být zavedeny bezpečnostní mechanismy, které minimalizují riziko, které představuje software třetí strany, který je určen pro instalaci ve vozidle, nebo jehož instalaci lze očekávat
 18.1
 Použití vnějších rozhraní, jako jsou porty USB nebo jiné porty, jako vektoru pro útok, například prostřednictvím vložení škodlivého kódu
 M22
 Musí být zavedeny mechanismy zabezpečení vnějších rozhraní
 18.2
 Připojení média infikovaného virem k systému vozidla
 18.3
 Použití zařízení pro diagnostický přístup (např. zařízení připojených prostřednictvím portu OBD) k útoku, např. formou manipulace s parametry vozidla (přímo nebo nepřímo)
 M22
 Musí být zavedeny mechanismy zabezpečení vnějších rozhraní
 5.
 Zmírňující opatření pro potenciální cíle útoků nebo motivace pro útok
 Zmírňující opatření pro hrozby související s potenciálními cíli útoků a motivy pro útok jsou uvedena v tabulce B5.
 Tabulka B5
 Zmírňující opatření pro hrozby související s potenciálními cíli útoků a motivy pro útok
 Odkaz na tabulku A1
 Hrozby pro potenciální cíle útoků a motivy pro útok
 Odkaz
 Zmírňující opatření
 19.1
 Extrakce softwaru chráněného patentem nebo autorskými právy ze systémů vozidla (pirátství výrobků / odcizení softwaru)
 M7
 K ochraně systémových dat/kódu se použijí techniky a koncepce řízení přístupu Příklad mechanismů zabezpečení lze nalézt v OWASP
 19.2
 Neoprávněný přístup k soukromým informacím o majiteli vozidla, jako je osobní identita, informace o platebním účtu, informace v adresáři, informace o poloze, elektronické identifikační číslo vozidla atd.
 M8
 Díky návrhu systému a řízení přístupu by neoprávněné osoby neměly mít možnost získat přístup k osobním údajům nebo kritickým systémovým údajům. Příklad mechanismů zabezpečení lze nalézt v OWASP
 19.3
 Extrakce kryptografických klíčů
 M11
 Pro ukládání kryptografických klíčů musí být zavedeny bezpečnostní mechanismy, např. používání bezpečnostních modulů
 20.1
 Nezákonné/nepovolené změny elektronického identifikačního čísla vozidla
 M7
 K ochraně systémových dat/kódu se použijí techniky a koncepce řízení přístupu Příklad mechanismů zabezpečení lze nalézt v OWASP
 20.2
 Zneužití totožnosti Například pokud uživatel chce při komunikaci se systémy mýtného nebo s back-end systémy výrobce zobrazovat jinou totožnost
 20.3
 Opatření k obcházení monitorovacích systémů (např. hacking/tampering/blokování zpráv, jako jsou údaje ODR, nebo počet jízd)
 M7
 K


text:
ochraně systémových dat/kódu se použijí techniky a koncepce řízení přístupu Příklad mechanismů zabezpečení lze nalézt v OWASP
 Útoky formou manipulace s daty ze senzorů nebo s přenášenými daty by mohly být zmírněny porovnáváním údajů z různých zdrojů informací
 20.4
 Manipulace s daty za účelem podvržení údajů o řízení vozidla (např. počet ujetých kilometrů, rychlost jízdy, směry jízdy atd.)
 20.5
 Neoprávněné změny systémových diagnostických údajů
 21.1
 Neoprávněné mazání nebo úprava údajů v systémovém protokolu událostí
 M7
 K ochraně systémových dat/kódu se použijí techniky a koncepce řízení přístupu Příklad mechanismů zabezpečení lze nalézt v OWASP
 22.2
 Instalace nebo aktivace škodlivého kódu
 M7
 K ochraně systémových dat/kódu se použijí techniky a koncepce řízení přístupu Příklad mechanismů zabezpečení lze nalézt v OWASP
 23.1
 Falšování softwaru řídicího systému vozidla nebo informačního systému
 24.1
 Útok odepření služby, ten lze na vnitřní síti vyvolat například zahlcením sběrnice řídicí jednotky CAN nebo vyvoláním závad na jednotce ECU prostřednictvím rychlého zasílání zpráv.
 M13
 Použijí se opatření k odhalování útoku odepření služby a zotavení se z takového útoku
 25.1
 Neoprávněný přístup umožňující podvržení parametrů konfigurace klíčových funkcí vozidla, jako jsou údaje o brzdách, prahová hodnota pro aktivaci airbagů atd.
 M7
 K ochraně systémových dat/kódu se použijí techniky a koncepce řízení přístupu Příklad mechanismů zabezpečení lze nalézt v OWASP
 25.2
 Neoprávněný přístup umožňující podvržení parametrů konfigurace, jako např. napájecí napětí a příkon, teplota baterie atd.
 6.
 Zmírňující opatření pro potenciální zranitelnosti, které by mohly být zneužity, pokud by nebyly dostatečně chráněny nebo zabezpečeny
 Zmírňující opatření pro hrozby související s potenciálními zranitelnostmi, které by mohly být zneužity, pokud by nebyly dostatečně chráněny nebo zabezpečeny, jsou uvedena v tabulce B6.
 Tabulka B6
 Zmírňující opatření pro hrozby související s potenciálními zranitelnostmi, které by mohly být zneužity, pokud by nebyly dostatečně chráněny nebo zabezpečeny
 Odkaz na tabulku A1
 Hrozby související s potenciálními zranitelnostmi, které by mohly být zneužity, pokud by nebyly dostatečně chráněny nebo zabezpečeny
 Odkaz
 Zmírňující opatření
 26.1
 Kombinace krátkých šifrovacích klíčů a dlouhé doby platnosti umožňuje útočníkovi prolomit šifrování
 M23
 Musí být dodržovány osvědčené postupy kybernetické bezpečnosti v oblasti vývoje softwaru a hardwaru
 26.2
 Nedostatečné používání šifrovacích algoritmů k ochraně citlivých systémů
 26.3
 Používání zastaralých šifrovacích algoritmů
 27.1
 Hardware nebo software, který je navržen tak, aby umožnil útok, nebo který nesplňuje konstrukční kritéria pro zastavení útoku
 M23
 Musí být dodržovány osvědčené postupy kybernetické bezpečnosti v oblasti vývoje softwaru a hardwaru
 28.1
 Chyby v softwaru mohou poskytnout základ pro zneužitelné zranitelnosti. To platí zejména v případě, že software nebyl testován, aby se ověřilo, že kód neobsahuje známé chyby, a snížilo se riziko výskytu neznámých chyb v kódu.
 M23
 Musí být dodržovány osvědčené postupy kybernetické bezpečnosti v oblasti vývoje softwaru a hardwaru.
 Testování kybernetické bezpečnosti s odpovídajícím pokrytím hrozeb
 28.2
 Využití pozůstatků z vývoje (např. portů pro ladění, JTAG portů, mikroprocesorů, vývojářských certifikátů, přístupových hesel atd.) může útočníkovi umožnit přístup k jednotce ECU nebo získat přístup s vyššími oprávněními
 29.1
 Zbytečně vysoký počet portů otevřených vůči Internetu umožňujících přístup k síťovým systémům
 29.2
 Obcházení oddělení sítí za účelem získání kontroly Konkrétním příkladem je využití nechráněných


text:
síťových bran nebo přístupových bodů (jako jsou brány mezi nákladním vozidlem a přívěsem) k obejití ochrany a získání přístupu k jiným síťovým segmentům za účelem provádění škodlivých kroků, jako je zasílání libovolných zpráv sběrnici CAN.
 M23
 Musí být dodržovány osvědčené postupy kybernetické bezpečnosti v oblasti vývoje softwaru a hardwaru.
 Musí být dodržovány osvědčené postupy kybernetické bezpečnosti v oblastech návrhu systému a systémové integrace
 7.
 Zmírňující opatření pro ztrátu nebo únik dat z vozidla
 Zmírňující opatření pro hrozby související s možností ztráty nebo úniku dat z vozidla jsou uvedena v tabulce B7.
 Tabulka B7
 Zmírňující opatření pro hrozby související s možností ztráty nebo úniku dat z vozidla
 Odkaz na tabulku A1
 Hrozby související s možností ztráty nebo úniku dat z vozidla
 Odkaz
 Zmírňující opatření
 31.1
 Únik informací K úniku osobních údajů může dojít při změně uživatele automobilu (např. v případě prodeje nebo pronájmu vozidla).
 M24
 Uchovávání osobních údajů se řídí osvědčenými postupy pro ochranu integrity a důvěrnosti údajů.
 8.
 Zmírňující opatření proti fyzické manipulaci se systémy za účelem umožnění útoku
 Zmírňující opatření pro hrozby související s fyzickou manipulací se systémy za účelem umožnění útoku jsou uvedena v tabulce B8.
 Tabulka B8
 Zmírňující opatření pro hrozby související s fyzickou manipulací se systémy za účelem umožnění útoku
 Odkaz na tabulku A1
 Hrozba fyzické manipulace se systémy za účelem umožnění útoku
 Odkaz
 Zmírňující opatření
 32.1
 Manipulace s OEM hardwarovým vybavením, např. přidáním neautorizovaného hardwarového vybavení do vozidla s cílem umožnit útok typu „man-in-the-middle“
 M9
 Použijí se opatření pro předcházení neoprávněnému přístupu a pro jeho odhalování
 Část C. Zmírňující opatření pro hrozby zaměřené na oblasti vozidla
 1.
 Zmírňující opatření pro back-end servery
 Zmírňující opatření pro hrozby související s back-end servery jsou uvedena v tabulce C1.
 Tabulka C1
 Zmírňující opatření pro hrozby související s back-end servery
 Odkaz na tabulku A1
 Hrozby pro back-end servery
 Odkaz
 Zmírňující opatření
 1.1 & 3.1
 Zneužití oprávnění ze strany zaměstnanců (útok provedený zaměstnancem)
 M1
 Back-end systémy musí být chráněny bezpečnostními mechanismy minimalizujícími riziko útoku provedeného zaměstnanci
 1.2 & 3.3
 Neoprávněný přístup k serveru z internetu (například prostřednictvím zadních vrátek (backdoor), neopravenými zranitelnostmi softwaru systému, útoky SQL nebo jinými prostředky)
 M2
 Back-end systémy musí být chráněny bezpečnostními mechanismy minimalizujícími riziko neoprávněného přístupu Příklad mechanismů zabezpečení lze nalézt v OWASP
 1.3 & 3.4
 Neoprávněný fyzický přístup k serveru (například prostřednictvím USB média nebo připojením jiných médií k serveru)
 M8
 Díky návrhu systému a řízení přístupu by neoprávněné osoby neměly mít možnost získat přístup k osobním údajům nebo kritickým systémovým údajům.
 2.1
 Útok na back-end server zastaví jeho fungování, například tím, že zabrání interakci s vozidly a poskytování služeb, na které vozidla spoléhají
 M3
 Musí být zavedeny mechanismy zabezpečení back-end systémů. Pro back-end servery, které jsou kriticky důležité pro poskytování služeb, existují opatření na obnovu v případě výpadku systému. Příklad mechanismů zabezpečení lze nalézt v OWASP
 3.2
 Ztráta informací v cloudu. Citlivé údaje mohou být ztraceny v důsledku útoků nebo nehod, pokud jsou uloženy u externích poskytovatelů cloudových služeb.
 M4
 Musí být zavedeny mechanismy zabezpečení s cílem minimalizovat rizika spojená s cloudovými službami. Příklady


text:
mechanismů zabezpečení lze nalézt v pokynech pro cloud computing projektu OWASP a strategie NCSC.
 3.5
 Únik informací neúmyslným sdílením údajů (např. chyby ve správě systému, ukládání dat na serverech servisů)
 M5
 Back-end systémy musí být chráněny bezpečnostními mechanismy minimalizujícími riziko úniku dat Příklad mechanismů zabezpečení lze nalézt v OWASP
 2.
 Zmírňující opatření pro nezamýšlené lidské jednání
 Zmírňující opatření pro hrozby související s nezamýšleným lidským jednáním jsou uvedena v tabulce C2.
 Tabulka C2
 Zmírňující opatření pro hrozby související s nezamýšleným lidským jednáním
 Odkaz na tabulku A1
 Hrozby související s nezamýšleným lidským jednáním
 Odkaz
 Zmírňující opatření
 15.1
 Nevinná oběť (např. vlastník, provozovatel nebo pracovník údržby) může být zmanipulována k neúmyslnému nahrání škodlivého kódu nebo k umožnění útoku
 M18
 Budou zavedena opatření pro definování a řízení uživatelských rolí a přístupových práv na základě zásady nejnižších možných oprávnění.
 15.2
 Nejsou dodržovány definované bezpečnostní postupy
 M19
 Organizace zajistí, aby bezpečnostní postupy byly definovány a dodržovány, včetně zaznamenávání činností a přístupů v souvislosti s řízením bezpečnostních funkcí.
 3.
 Zmírňující opatření pro hrozbu fyzické ztráty dat
 Zmírňující opatření pro hrozby související s hrozbou fyzické ztráty dat jsou uvedena v tabulce C3.
 Tabulka C3
 Zmírňující opatření pro hrozby související s hrozbou fyzické ztráty dat
 Odkaz na tabulku A1
 Hrozba fyzické ztráty dat
 Odkaz
 Zmírňující opatření
 30.1
 Škody způsobené třetí stranou. Citlivá data mohou být ztracena nebo poškozena v důsledku fyzických škod při dopravní nehodě nebo v případě krádeže.
 M24
 Uchovávání osobních údajů se řídí osvědčenými postupy pro ochranu integrity a důvěrnosti údajů. Příklady mechanismů zabezpečení lze nalézt v ISO/SC27/WG5
 30.2
 Ztráta dat v důsledku konfliktu DRM (správy digitálních práv) Uživatelská data mohou být vymazána v důsledku problémů v systému DRM.
 30.3
 Může dojít ke ztrátě nebo poškození citlivých dat v důsledku opotřebení IT součástí, což může způsobit navazující problémy (například v případě změny klíče).


text:
 4.8.2016
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 211/82
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 121/2015
 ze dne 30. dubna 2015,
 kterým se mění příloha XX (Životní prostředí) Dohody o EHP [2016/1304]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Rozhodnutí Komise (EU) 2015/191 ze dne 5. února 2015, kterým se mění rozhodnutí 2010/670/EU, pokud jde o prodloužení některých lhůt stanovených v článku 9 a čl. 11 odst. 1 uvedeného rozhodnutí (1), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha XX Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 21ald (rozhodnutí Komise 2010/670/EU) přílohy XX Dohody o EHP se doplňují slova:
 „,ve znění:
 —
 32015 D 0191: rozhodnutí Komise (EU) 2015/191 ze dne 5. února 2015 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 31).“
 Článek 2
 Znění rozhodnutí (EU) 2015/191 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. května 2015 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 30. dubna 2015.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 31.
 (*) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22001D0039
 Úřední věstník L 158 , 14/06/2001 S. 0040 - 0042
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 39/2001ze dne 30. března 2001,kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské péče) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Příloha I Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 189/1999 ze dne 17. prosince 1999 [1].(2) Rozhodnutí Komise 1999/136/ES ze dne 28. ledna 1999, kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě [2], by mělo být začleněno do Dohody.(3) Rozhodnutí Komise 1999/244/ES ze dne 26. března 1999, kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě [3], by mělo být začleněno do Dohody.(4) Rozhodnutí Komise 1999/277/ES ze dne 23. dubna 1999, kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě [4], by mělo být začleněno do Dohody.(5) Rozhodnutí Komise 1999/488/ES ze dne 5. července 1999, kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě [5], by mělo být začleněno do Dohody.(6) Rozhodnutí Komise 1999/532/ES ze dne 14. července 1999, kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě [6], by mělo být začleněno do Dohody.(7) Rozhodnutí Komise 1999/814/ES ze dne 16. listopadu 1999, kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě [7], by mělo být začleněno do Dohody.(8) Rozhodnutí Komise 2000/88/ES ze dne 21. prosince 1999, kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě [8], by mělo být začleněno do Dohody.(9) Rozhodnutí Komise 2000/170/ES ze dne 14. února 2000, kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě [9], by mělo být začleněno do Dohody.(10) Akt uvedený v příloze I hlavy I části 8.3.3 bodě 1 byl chybně zařazen, a proto by měl být přesunut do části 8.2.(11) Toto rozhodnutí by se nemělo vztahovat na Lichtenštejnsko,ROZHODL TAKTO:Článek 1V příloze I Dohody se kapitola I mění takto:1. Znění bodu 1 (rozhodnutí Komise 97/296/ES) se v části 8.3.3 zrušuje a vkládá v části 8.2 kapitoly I přílohy I Dohody za bod 174 (rozhodnutí Komise 95/94/ES) jako nový bod 174a.2. V novém bodě 174a (rozhodnutí Komise 97/296/ES) části 8.2 kapitoly I přílohy I Dohody se doplňují nové odrážky, které znějí:"— 399 D 0136: rozhodnutí Komise 1999/136/ES ze dne 28. ledna 1999 (Úř. věst. L 44, 18.2.1999, s. 61),— 399 D 0244: rozhodnutí Komise 1999/244/ES ze


text: dne 26. března 1999 (Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 37),— 399 D 0277: rozhodnutí Komise 1999/277/ES ze dne 23. dubna 1999 (Úř. věst. L 108, 27.4.1999, s. 57),— 399 D 0488: rozhodnutí Komise 1999/488/ES ze dne 5. července 1999 (Úř. věst. L 190, 23.7.1999, s. 39),— 399 D 0532: rozhodnutí Komise 1999/532/ES ze dne 14. července 1999 (Úř. věst. L 203, 3.8.1999, s. 78),— 399 D 0814: rozhodnutí Komise 1999/814/ES ze dne 16. listopadu 1999 (Úř. věst. L 315, 9.12.1999, s. 44),— 32000 D 0088: rozhodnutí Komise 2000/88/ES ze dne 21. prosince 1999 (Úř. věst. L 26, 2.2.2000, s. 47),— 32000 D 0170: rozhodnutí Komise 2000/170/ES ze dne 14. února 2000 (Úř. věst. L 55, 29.2.2000, s. 68)."Článek 2Znění rozhodnutí 1999/136/ES, 1999/244/ES, 1999/277/ES, 1999/488/ES, 1999/532/ES, 1999/814/ES, 2000/88/ES a 2000/170/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 31. března 2001 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody [10].Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 30. března 2001.Za Smíšený výbor EHPpředsedaP. Westerlund[1] Úř. věst. L 74, 15.3.2001, s. 24.[2] Úř. věst. L 44, 18.2.1999, s. 61.[3] Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 37.[4] Úř. věst. L 108, 27.4.1999, s. 57.[5] Úř. věst. L 190, 23 7. 1999, s. 39.[6] Úř. věst. L 203, 3.8.1999, s. 78.[7] Úř. věst. L 315, 9.12.1999, s. 44.[8] Úř. věst. L 26, 2.2.2000, s. 47.[9] Úř. věst. L 55, 29.2.2000, s. 68.[10] Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22002D0113
 Úřední věstník L 336 , 12/12/2002 S. 0003 - 0004
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 113/2002ze dne 27. září 2003,kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Příloha I Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 78/2002 ze dne 25. června 2002 [1].(2) Rozhodnutí Komise 2001/812/ES ze dne 21. listopadu 2001, kterým se stanoví požadavky pro schválení stanovišť hraniční kontroly Společenství pověřených veterinárními kontrolami produktů ze třetích zemí [2], by mělo být začleněno do Dohody.(3) Rozhodnutím 2001/812/ES se zrušuje rozhodnutí Komise 92/525/ES [3], které je začleněno do Dohody a které by proto mělo být v Dohodě zrušeno.(4) Toto rozhodnutí by se nemělo vztahovat Lichtenštejnsko,ROZHODL TAKTO:Článek 1V kapitola I přílohy I Dohody se část 1.2 mění takto:1. Bod 13 (rozhodnutí Komise 92/525/EHS) se zrušuje.2. Za bod 110 (rozhodnutí Komise 2001/25/ES) se vkládá nový bod, který zní:"111. 32001 D 0812: rozhodnutí Komise 2001/812/ES ze dne 21. listopadu 2001, kterým se stanoví požadavky pro schválení stanovišť hraniční kontroly Společenství pověřených veterinárními kontrolami produktů ze třetích zemí (Úř. věst. L 306, 23.11.2001, s. 28).Tento akt se vztahuje rovněž na Island pro oblasti spadající pod zvláštní akty, na které se odkazuje v odstavci 2 úvodní části."Článek 2Znění rozhodnutí 2001/812/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 28. září 2002 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody [4].Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 27. září 2002.Za Smíšený výbor EHPpředsedaGunnar Snorri Gunnarsson[1] Úř. věst. L 266, 3.10.2002, s. 22.[2] Úř. věst. L 306, 23.11.2001, s. 28.[3] Úř. věst. L 331, 17.11.1992, s. 16.[4] Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22008A0208(01)
 Úmluva o fyzické ochraně jaderných materiálů a jaderných zařízení
 Úřední věstník L 034 , 08/02/2008 S. 0005 - 0018
 PŘÍLOHA 1Úmluva o fyzické ochraně jaderných materiálů a jaderných zařízeníSTÁTY, KTERÉ JSOU STRANAMI TÉTO ÚMLUVY,UZNÁVAJÍCE právo všech států na rozvíjení a využívání jaderné energie pro mírové účely a jejich oprávněné zájmy na získání možného prospěchu z mírového využití jaderné energie,JSOUCE PŘESVĚDČENY o potřebě usnadnění mezinárodní spolupráce a předávání jaderných technologií pro mírové využívání jaderné energie,MAJÍCE NA VĚDOMÍ, že fyzická ochrana má zásadní význam pro ochranu veřejného zdraví, pro bezpečnost, životní prostředí a národní a mezinárodní bezpečnost,MAJÍCE NA PAMĚTI cíle a zásady Charty Organizace spojených národů spočívající v udržení mezinárodního míru a bezpečnosti a podpoře snášenlivosti a přátelských vztahů a spolupráce mezi jednotlivými státy,BEROUCE V ÚVAHU, že podle čl. 2 odst. 4 Charty Organizace spojených národů se "všichni členové vystříhají ve svých mezinárodních stycích hrozby silou nebo použití síly jak proti územní celistvosti nebo politické nezávislosti kteréhokoli státu, tak jakýmkoli jiným způsobem neslučitelným s cíli Organizace spojených národů",PŘIPOMÍNAJÍCE Deklaraci o opatřeních na odstranění mezinárodního terorismu, připojenou k rezoluci Valného shromáždění č. 49/60 ze dne 9. prosince 1994,PŘEJÍCE SI odvrátit možná nebezpečí způsobená nedovoleným obchodem s jaderným materiálem, protiprávním zmocněním se a použitím jaderného materiálu a sabotáží jaderného materiálu a jaderných zařízení, a berouce na vědomí, že fyzická ochrana před takovýmto jednáním se stává předmětem rostoucích národních i mezinárodních obav,HLUBOCE ZNEPOKOJENY celosvětovým nárůstem teroristických činů ve všech formách a projevech a hrozbami, které mezinárodní terorismus a organizovaný zločin představují,VĚŘÍCE, že fyzická ochrana hraje důležitou roli v podpoře cílů jaderného nešíření a boje proti terorismu,PŘEJÍCE SI prostřednictvím této úmluvy přispět k celosvětovému posílení fyzické ochrany jaderných materiálů a jaderných zařízení využívaných pro mírové účely,JSOUCE PŘESVĚDČENY, že trestné činy související s jadernými materiály a jadernými zařízeními jsou příčinou vážného znepokojení a že je naléhavě zapotřebí přijmout vhodná a účinná opatření nebo posílit opatření stávající s cílem zajistit prevenci, odhalování a potrestání takovýchto trestných činů,PŘEJÍCE SI dále posílit mezinárodní spolupráci k zavedení účinných opatření k fyzické ochraně jaderných materiálů a jaderných zařízení v souladu s právními předpisy každého smluvního státu a s touto úmluvou,JSOUCE PŘESVĚDČENY, že by tato úmluva měla doplnit bezpečné využívání a přepravu jaderných materiálů a bezpečný provoz jaderných zařízení,UZNÁVAJÍCE, že na mezinárodní úrovni vypracovávají doporučení ohledně fyzické ochrany, která jsou v občasných intervalech aktualizována a jimiž se lze řídit, pokud jde o současné prostředky k dosažení účinných úrovní fyzické ochrany,UZNÁVAJÍCE rovněž, že za účinnou fyzickou ochranu jaderných materiálů a jaderných zařízení využívaných pro vojenské účely odpovídá stát, který takové jaderné materiály a jaderná zařízení vlastní, a jsouce si vědomy toho, že těmto materiálům a zařízením je a nadále bude poskytována přísná fyzická ochrana,SE DOHODLY takto:Článek 1Pro účely této úmluvy se rozumí:a) "jadernými materiály" plutonium s výjimkou plutonia s koncentrací izotopu plutonia-238 převyšující 80 %; uran-233; uran obohacený izotopy 235 nebo 233; uran s přírodním izotopovým složením s vyloučením uranové rudy a rudných zbytků; jakýkoli materiál obsahující jeden nebo více výše uvedených;b) "uranem obohaceným izotopy 235 nebo 233"


text: uran obsahující izotopy 235 nebo 233 nebo oba v takovém množství, že poměr celkového výskytu těchto izotopů k izotopu 238 je vyšší než poměr izotopu 235 k izotopu 238 vyskytujícímu se v přírodě;c) "mezinárodní přepravou jaderných materiálů" přeprava zásilky jaderných materiálů jakýmkoli přepravním prostředkem směřující za hranice státu, ze kterého zásilka pochází, počínaje odesláním ze zařízení odesílatele v tomto státě a konče obdržením v zařízení příjemce ve státě konečného určení;d) "jaderným zařízením" zařízení (včetně souvisejících budov a vybavení), v němž se jaderný materiál vyrábí, zpracovává, používá, v němž se s ním manipuluje, v němž se skladuje či zneškodňuje a jež by v případě, že by bylo poškozeno či narušeno, mohlo způsobit významné ozáření nebo únik významného množství radioaktivních látek;e) "sabotáží" jakékoli úmyslné jednání namířené proti jadernému zařízení či jadernému materiálu při jejich používání, skladování nebo přepravě, které by mohlo přímo nebo nepřímo ohrozit zdraví a bezpečnost pracovníků nebo veřejnosti nebo ohrozit životní prostředí ozářením nebo únikem radioaktivních látek.Článek 1AÚčelem této úmluvy je nastolit a udržet celosvětovou účinnou fyzickou ochranu jaderných materiálů využívaných pro mírové účely a jaderných zařízení využívaných pro mírové účely; po celém světě předcházet trestným činům v souvislosti s těmito materiály a zařízeními a bojovat proti nim; jakož i usnadnit spolupráci jednotlivých států úmluvy za těmito účely.Článek 21. Tato úmluva se vztahuje na jaderné materiály využívané pro mírové účely při jejich používání, skladování a přepravě a na jaderná zařízení využívaná pro mírové účely, avšak za předpokladu, že články 3 a 4 a čl. 5 odst. 4 úmluvy se vztahují na takový jaderný materiál pouze při mezinárodní přepravě.2. Za stanovení, provádění a udržování režimu fyzické ochrany ve smluvním státě v plném rozsahu odpovídá tento stát.3. Kromě závazků výslovně převzatých smluvními státy podle této úmluvy nelze nic v této úmluvě vykládat tak, aby byla dotčena svrchovaná práva státu.4. a) Ničím v této úmluvě nejsou dotčena jiná práva, závazky a odpovědnost smluvních států podle mezinárodního práva, zejména cíle a zásady Charty Organizace spojených národů a mezinárodního humanitárního práva.b) Touto úmluvou nejsou upraveny činnosti ozbrojených sil při ozbrojených konfliktech ve smyslu mezinárodního humanitárního práva, které jsou tímto právem upraveny, ani činnosti ozbrojených sil při výkonu úředních povinností, pokud se na ně vztahují jiná pravidla mezinárodního práva.c) Nic v této úmluvě nelze považovat za zákonné oprávnění k užití síly či k hrozbě užití síly proti jaderným materiálům nebo jaderným zařízením používaným pro mírové účely.d) Nic v této úmluvě neospravedlňuje či nečiní zákonným jednání jinak nezákonné ani nebrání stíhání podle jiných zákonů.5. Tato úmluva se nevztahuje na jaderné materiály používané či uchovávané pro vojenské účely nebo na jaderná zařízení, která takové materiály obsahují.Článek 2A1. Každý smluvní stát stanoví, provede a udržuje odpovídající režim fyzické ochrany jaderných materiálů a jaderných zařízení pod jeho jurisdikcí s cílem:a) chránit jaderné materiály při používání, skladování a přepravě před zcizením či jiným nezákonným zmocněním se těchto materiálů;b) zaručit provedení rychlých a komplexních opatření k nalezení a případně zpětnému získání chybějících či zcizených jaderných materiálů; je-li materiál nalezen mimo jeho území, jedná tento smluvní stát v souladu s článkem 5;c)


text: chránit jaderné materiály a jaderná zařízení před sabotáží ad) zmírnit či minimalizovat radiační důsledky sabotáže.2. Při provádění odstavce 1 každý smluvní stát:a) vytvoří a udržuje právní a regulační rámec upravující fyzickou ochranu;b) zřídí či určí příslušný orgán nebo orgány odpovědné za provádění právního a regulačního rámce ac) přijme další vhodná opatření nutná k fyzické ochraně jaderných materiálů a jaderných zařízení.3. Aniž jsou tím dotčena ostatní ustanovení této úmluvy, uplatní každý smluvní stát při plnění závazků podle odstavců 1 a 2 v nejvyšší možné a přiměřené míře tyto základní zásady fyzické ochrany jaderných materiálů a jaderných zařízení:ZÁKLADNÍ ZÁSADA A: Odpovědnost státuZa stanovení, provádění a udržování režimu fyzické ochrany ve smluvním státě v plném rozsahu odpovídá tento stát.ZÁKLADNÍ ZÁSADA B: Odpovědnost při mezinárodní přepravěOdpovědnost státu za zajištění odpovídající ochrany jaderného materiálu se vztahuje i na mezinárodní přepravu tohoto materiálu až do okamžiku, kdy je tato odpovědnost podle potřeby řádně převedena na jiný stát.ZÁKLADNÍ ZÁSADA C: Legislativní a předpisový rámecStát odpovídá za vytvoření a udržování právního a regulačního rámce upravujícího fyzickou ochranu. Tento rámec by měl zajistit stanovení požadavků na fyzickou ochranu a zahrnovat systém hodnocení a povolování či jiné postupy k udělení oprávnění. Tento rámec by měl zahrnovat systém inspekcí prováděných v jaderných zařízeních a při přepravě, aby bylo možné ověřit soulad s platnými požadavky a podmínkami povolení či jiného oprávnění a zřídit prostředek k vymáhání platných požadavků a podmínek včetně ukládání účinných sankcí.ZÁKLADNÍ ZÁSADA D: Příslušný orgánStát by měl zřídit či určit příslušný orgán, který odpovídá za provádění právního a regulačního rámce a má odpovídající pravomoc, kompetence a finanční a lidské zdroje nutné k plnění povinností, které jsou mu přiděleny. Stát by měl učinit nutná opatření, aby zaručil skutečnou nezávislost jednotlivých funkcí příslušného orgánu daného státu a funkcí dalších subjektů pověřených podporou či využíváním jaderné energie.ZÁKLADNÍ ZÁSADA E: Odpovědnost držitelů povoleníMěla by být jasně vymezena odpovědnost za provádění různých složek fyzické ochrany v rámci státu. Stát by měl zaručit, že za provádění fyzické ochrany jaderných materiálů nebo jaderných zařízení odpovídají v první řadě držitelé příslušných povolení nebo jiných oprávnění (např. provozovatelé či přepravci).ZÁKLADNÍ ZÁSADA F: Kultura bezpečnostiVšechny organizace, které mají podíl na provádění fyzické ochrany, by měly klást patřičný důraz na kulturu bezpečnosti, na její rozvoj a udržování, aby bylo zaručeno její účinné provádění v celé organizaci.ZÁKLADNÍ ZÁSADA G: OhroženíFyzická ochrana by ve státě měla vycházet ze současného vyhodnocení ohrožení provedeného daným státem.ZÁKLADNÍ ZÁSADA H: Odstupňovaný přístupPožadavky na fyzickou ochranu by měly být založeny na odstupňovaném přístupu a měly by zohledňovat stávající hodnocení ohrožení, relativní atraktivitu a povahu materiálu a možné následky neoprávněného odebrání jaderných materiálů a sabotáže jaderných materiálů či jaderných zařízení.ZÁKLADNÍ ZÁSADA I: Hloubkově členěná obranaPožadavky státu na fyzickou ochranu by měly odrážet koncepci vycházející z několika úrovní a metod ochrany (strukturálních nebo jiných technických, personálních a organizačních), které musí nepřítel překonat či obejít, aby dosáhl svých cílů.ZÁKLADNÍ ZÁSADA J: Zabezpečení kvalityMěly by být vypracovány a prováděny politika a programy zajištění kvality, aby se zaručilo, že jsou splněny stanovené požadavky na všechny činnosti, které mají význam pro fyzickou ochranu.ZÁKLADNÍ


text: ZÁSADA K: Pohotovostní plányVšichni držitelé povolení a příslušné orgány by měly mít připraveny a vyzkoušeny pohotovostní plány (plány pro případ mimořádné události), jejichž účelem je reagovat na neoprávněné odebrání jaderných materiálů nebo na sabotáž jaderných materiálů či jaderných zařízení nebo na pokusy o takovéto jednání.ZÁKLADNÍ ZÁSADA L: DůvěrnostStát by měl stanovit požadavky na ochranu důvěrných informací, jejichž neoprávněné odhalení by mohlo ohrozit fyzickou ochranu jaderných materiálů a jaderných zařízení.4. a) Ustanovení tohoto článku se nevztahují na jaderné materiály, které podle uvážlivého rozhodnutí smluvního státu nemusejí podléhat režimu fyzické ochrany zřízenému podle odstavce 1, a to s ohledem na povahu materiálů, jejich množství, relativní atraktivitu a potenciální radiační a další důsledky související s neoprávněným jednáním namířeným proti tomuto materiálu a na současné hodnocení jeho ohrožení.b) Jaderné materiály, na které se nevztahují ustanovení písmene a) tohoto článku, by měly být chráněny v souladu s postupy bezpečného zacházení.Článek 3Každý smluvní stát učiní odpovídající kroky v souladu se svými právními předpisy a s mezinárodním právem, aby jaderné materiály byly během mezinárodní přepravy na území tohoto státu nebo na palubě lodi či letadla pod jeho jurisdikcí, pokud tato loď či letadlo provozují přepravu do tohoto státu či z něho, co možná nejvíce chráněny na úrovních stanovených v příloze I.Článek 41. Žádný smluvní stát nevyveze jaderné materiály ani nepovolí jejich vývoz, pokud neobdrží ujištění, že tyto materiály budou během mezinárodní přepravy chráněny na úrovních stanovených v příloze I.2. Žádný smluvní stát nedoveze jaderné materiály ani nepovolí jejich dovoz ze státu, který není stranou této úmluvy, pokud neobdrží ujištění, že tyto materiály budou během mezinárodní přepravy chráněny na úrovních stanovených v příloze I.3. Smluvní stát nepovolí tranzit jaderných materiálů přes své území po zemi či vnitrozemskými vodními cestami nebo přes svá letiště či námořní přístavy mezi státy, které nejsou stranami této úmluvy, pokud neobdrží ujištění, že tyto materiály budou během mezinárodní přepravy co možná nejvíce chráněny na úrovních stanovených v příloze I.4. Každý smluvní stát uplatní v souladu se svými právními předpisy úrovně fyzické ochrany stanovené v příloze I ve vztahu k jaderným materiálům přepravovaným z jedné části tohoto státu do jeho jiné části mezinárodními vodami či vzdušným prostorem.5. Smluvní stát odpovídající za obdržení ujištění o ochraně jaderných materiálů na úrovních stanovených v příloze I podle odstavců 1 až 3 určí a předem informuje státy, přes jejichž území se předpokládá tranzit jaderných materiálů po zemi či vnitrozemskými vodními cestami nebo na jejichž letiště či do námořních přístavů se předpokládá vstup s jadernými materiály.6. Odpovědnost za to, že ujištění ve smyslu odstavce 1 budou získána, může být po vzájemné dohodě přenesena na smluvní stát, který se účastní přepravy jako dovozce.7. Nic v tomto článku nelze vykládat tak, aby byla jakkoli dotčena územní svrchovanost a jurisdikce států včetně jejich svrchovanosti nad vzdušným prostorem a pobřežními vodami.Článek 51. Smluvní státy stanoví a vzájemně si oznámí přímo nebo prostřednictvím Mezinárodní agentury pro atomovou energii své styčné místo pro záležitosti v oblasti působnosti této úmluvy.2. V případě krádeže, loupeže nebo jiného protiprávního zmocnění se jaderných materiálů nebo jejich věrohodné hrozby poskytnou smluvní


text: státy v souladu se svými právními předpisy v největším možném rozsahu spolupráci a pomoc při zpětném získávání a ochraně těchto materiálů každému státu, který o to požádá. Zejména:a) smluvní stát učiní co možná nejrychleji vhodné kroky k informování dalších států, jež podle něho mohou být dotčeny, o každé krádeži, loupeži či protiprávním zmocnění se jaderných materiálů nebo o jejich věrohodné hrozbě a v případě potřeby k informování Mezinárodní agentury pro atomovou energii a dalších příslušných mezinárodních organizací;b) při tom si dotčené smluvní státy v případě potřeby vyměňují informace navzájem nebo s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii a dalšími příslušnými mezinárodními organizacemi s cílem ochránit ohrožené jaderné materiály, ověřit neporušenost obalového souboru pro přepravu nebo získat zpět protiprávně odňaté jaderné materiály a:i) koordinují své úsilí diplomatickou nebo jinou dohodnutou cestou;ii) na požádání si poskytují pomoc;iii) zajistí navrácení zpětně získaných jaderných materiálů odcizených nebo ztracených v důsledku výše uvedených událostí.Způsob provádění této spolupráce určují dotčené smluvní státy.3. V případě věrohodné hrozby sabotáže jaderných materiálů nebo jaderného zařízení nebo v případě, kdy k jejich sabotáži dojde, spolupracují smluvní státy v souladu se svými právními předpisy a náležitými závazky podle mezinárodního práva v největším možném rozsahu takto:a) pokud si je smluvní stát vědom věrohodné hrozby sabotáže jaderných materiálů nebo jaderného zařízení v jiném státě, rozhodne co nejrychleji o vhodných krocích k informování dotčeného státu a případně i Mezinárodní agentury pro atomovou energii a jiných příslušných mezinárodních organizací o takové hrozbě s cílem sabotáži zabránit;b) dojde-li ve smluvním státě k sabotáži jaderných materiálů nebo jaderného zařízení a určitý stát dojde k závěru, že je pravděpodobné, že budou jiné státy radiačně zasaženy, učiní tento stát vhodná opatření, aniž by byly dotčeny jiné jeho závazky podle mezinárodního práva, aby co nejrychleji informoval stát nebo státy, které budou pravděpodobně radiačně zasaženy, a případně Mezinárodní agenturu pro atomovou energii a další příslušné mezinárodní organizace, s cílem minimalizovat nebo zmírnit radiační důsledky sabotáže;c) pokud v souvislosti s písmeny a) a b) požádá smluvní stát o pomoc, každý smluvní stát, jemuž je žádost o pomoc určena, neprodleně rozhodne a oznámí žádajícímu smluvnímu státu přímo nebo prostřednictvím Mezinárodní agentury pro atomovou energii, zda a v jakém rozsahu a za jakých podmínek je schopen požadovanou pomoc poskytnout;d) koordinace spolupráce podle písmen a) až c) probíhá diplomatickou cestou nebo jinými dohodnutými způsoby. Prostředky provádění této spolupráce určují dvoustranně či vícestranně dotčené smluvní státy.4. Smluvní státy podle potřeby spolupracují a vedou vzájemné konzultace, a to přímo nebo prostřednictvím Mezinárodní agentury pro atomovou energii nebo dalších příslušných mezinárodních organizací s cílem získat poučení o navrhování, udržování a zlepšování systémů fyzické ochrany jaderných materiálů při mezinárodní přepravě.5. Smluvní stát může podle potřeby konzultovat ostatní smluvní státy nebo s nimi spolupracovat, a to přímo nebo prostřednictvím Mezinárodní agentury pro atomovou energii nebo dalších příslušných mezinárodních organizací s cílem získat poznatky o navrhování, udržování a zlepšování svých vnitrostátních systémů fyzické ochrany jaderných materiálů při jejich používání, skladování nebo přepravě a jaderných zařízení.Článek 61. Smluvní státy přijmou v souladu se svými právními předpisy vhodná opatření k ochraně důvěrnosti všech informací,