text:
prostřednictvím obchodních (podpůrných) sítí (jako je Enterprise Europe Network) a klastrů, a finalizovat v této souvislosti rozvoj specializované klastrové politiky;
 —
 posílit úlohu sdružení podniků a malých a středních podniků (včetně odvětvových sdružení) s cílem zlepšit dialog veřejného a soukromého sektoru;
 —
 provádět v Moldavské republice koncepční, legislativní a operační rámec, který stimuluje rozvoj průmyslové výroby prostřednictvím modernizace a inovací jakožto zdroj pracovních míst, mimo jiné prostřednictvím klastrů, pokud je to z hospodářského hlediska relevantní. V tomto směru dále rozvíjet a provádět novou průmyslovou politiku.
 Těžba a suroviny
 Strany budou sdílet informace o těžbě a surovinách, aby lépe porozuměly vzájemnému strategickému směřování a politikám. Diskuse budou probíhat prostřednictvím příslušného podvýboru.
 Cestovní ruch
 Strany budou spolupracovat s cílem:
 Střednědobé priority
 —
 navázat kontakty za účelem posílení rozvoje konkurenceschopného a udržitelného odvětví cestovního ruchu a nastínit kroky potřebné k prohloubení spolupráce mezi subjekty Moldavské republiky a EU v oblasti cestovního ruchu;
 —
 pokračovat ve výměně osvědčených postupů a sdílet znalosti, odbornou přípravu a vzdělávání v oblasti cestovního ruchu.
 Zemědělství a rozvoj venkova
 Za účelem spolupráce při sbližování politik a právních předpisů se společnou zemědělskou politikou EU a zejména za účelem dodržování časového harmonogramu závazků v konkrétních oblastech stanovených v příslušných přílohách dohody o přidružení se budou strany společně snažit:
 Krátkodobé priority
 —
 provést obecný zákon o zásadách pro poskytování subvence v zemědělství a při rozvoji venkova, a zlepšit tak provádění politik v této oblasti;
 —
 rozvíjet kapacity ministerstva zemědělství a potravinářského odvětví v oblasti zemědělských statistik a ekonomické analýzy.
 Střednědobé priority
 —
 vypracovat a provádět politický, právní a institucionální rámec (včetně požadavků na bezpečnost potravin, politiky kvality, ekologického zemědělství a obchodních standardů) v oblasti zemědělství a rozvoje venkova;
 —
 vypracovat, prosazovat a provádět odvětvové programy pro specifická zemědělská pododvětví;
 —
 zlepšit konkurenceschopnost zemědělské produkce a diverzifikaci hospodářských činností ve venkovských oblastech;
 —
 vypracovat aktuální a transparentní pozemkový katastr coby základ pro monitorování využívání půdy a podpořit pozemkovou reformu a konsolidaci zemědělských podniků s cílem zlepšit strukturální situaci zemědělsko-potravinářského odvětví a provádění politik rozvoje zemědělství a venkova;
 —
 zlepšovat udržitelné využívání půdy v zemědělsko-potravinářském odvětví;
 —
 zlepšovat udržitelné využívání vodních zdrojů v zemědělsko-potravinářském odvětví za použití nových technologií;
 —
 rozvinout kapacity ústřední a místní správy v oblasti politiky rozvoje venkova;
 —
 posilovat kapacitu platební agentury s cílem zaručit transparentnost, účinnost a předvídatelnost poskytovaných státních podpor;
 —
 zmírnit zranitelnost odvětví zemědělství vůči klimatickým rizikům.
 Informační společnost / Digitální ekonomika a společnost
 Strany budou spolupracovat s cílem sladit digitální prostředí Moldavské republiky s jednotným digitálním trhem EU. Tak dojde v Moldavské republice k vytváření pracovních míst, růstu a inovací, které přinesou prospěch zejména mladým lidem, a to v podobě příležitostí ke vzdělávání a zaměstnání na místě i na dálku a k zakládání podniků s nízkým počátečním kapitálem. Strany budou zejména spolupracovat na podpoře Moldavské republiky při provádění acquis EU uvedeného v příslušných přílohách dohody o přidružení s cílem:
 Krátkodobé priority
 —
 posílit nezávislost a správní kapacitu vnitrostátního regulačního orgánu v oblasti elektronických komunikací s cílem zajistit jeho schopnost přijímat odpovídající regulační opatření a prosazovat svá


text:
rozhodnutí a veškeré platné předpisy, jakož i prosazovat spravedlivou hospodářskou soutěž na trzích;
 —
 pokročit v Moldavské republice se zaváděním jednotného evropského čísla tísňového volání 112.
 Střednědobé priority
 —
 posílit digitální odvětví výměnou informací a zkušeností týkajících se provádění jednotného digitálního trhu; podpořit v Moldavské republice harmonizaci s právními předpisy, osvědčenými postupy a standardy EU, mimo jiné v oblasti: elektronického obchodování, ochrany údajů prostřednictvím odolnosti sítí, definice národní strategie kybernetické bezpečnosti, budování vnitrostátní kapacity týmu pro reakci na počítačové hrozby (CERT) a definice národního modelu pro zavedení širokopásmového připojení na venkově;
 —
 zvýšit úroveň kybernetické bezpečnosti a ochrany osobních údajů v elektronické komunikaci s cílem zajistit dostupnost a integritu veřejných elektronických služeb a zvýšit důvěru občanů v tyto služby.
 Veřejné zdraví
 Strany budou spolupracovat s cílem:
 Krátkodobé priority
 —
 usnadnit aktivní účast Moldavské republiky na programu EU v oblasti zdraví na období 2014–2020.
 Střednědobé priority
 —
 prosazovat reformy ve zdravotnictví a podpořit Moldavskou republiku při přípravě na provádění acquis EU v oblasti zdraví, jak je uvedeno v přílohách dohody o přidružení, zejména pokud jde o právní předpisy v oblasti kontroly tabáku, kvality a bezpečnosti látek lidského původu (krev, tkáně, orgány a buňky) a zdravotních hrozeb, rovněž v souladu s mezinárodními závazky Moldavské republiky vyplývajícími z Rámcové úmluvy o kontrole tabáku a Mezinárodních zdravotnických předpisů;
 —
 posílit připravenost, odbornou přípravu, epidemiologický dozor a kontrolu v oblasti infekčních onemocnění mimo jiné prostřednictvím: 1) účasti Moldavské republiky na středomořském programu pro výcvik v intervenční epidemiologii (MediPIET); 2) spolupráce s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí; 3) zajištění vlastní odpovědnosti Moldavské republiky za národní programy prevence a kontroly HIV, tuberkulózy a hepatitidy a udržitelnosti těchto programů; 4) posílení programů imunizace;
 —
 zajistit přistoupení k Protokolu o odstranění nezákonného obchodu s tabákovými výrobky a jeho následné provádění;
 —
 posílit národní víceoborová opatření pro boj proti antimikrobiální rezistenci mimo jiné posílením dozoru, obezřetným užíváním antimikrobiálních látek a kontrolou infekcí ve zdravotnických zařízeních.
 Územní plánování a stavebnictví
 Střednědobé priority
 —
 provádět zákon o územním plánování a stavebnictví na období 2017–2020 prostřednictvím vypracování a přijetí sekundárních právních předpisů (návrhy zákonů a vládní rozhodnutí) v souladu se „Strategií Moldavsko 2020“;
 —
 přijmout opatření pro zajištění programů územního plánování na celostátní, regionální a okresní úrovni, jakož i rámcových plánů a obecních územních plánů s cílem podporovat integrovanou politiku regionálního rozvoje.
 Regionální rozvoj
 Strany budou spolupracovat v rámci politik regionálního rozvoje a dialogu EU–Moldavská republika o regionální politice, pokud jde o úsilí Moldavské republiky v těchto oblastech:
 Krátkodobé priority
 —
 dále posilovat účast Moldavské republiky na strategii EU pro Podunají, a těžit tak z výměny zkušeností a osvědčených postupů se zúčastněnými regiony z členských států EU;
 —
 zlepšit institucionální uspořádání a vybudovat odpovídající kapacitu na vnitrostátní/regionální/místní úrovni s cílem účastnit se všech programů přeshraniční spolupráce;
 —
 zahájit účast na programech přeshraniční spolupráce v rámci evropského nástroje sousedství na období 2014–2020 (společný operační program Rumunsko/Moldavská republika a společný operační program Černé moře) a na nadnárodním programu Dunaj; pokračovat v provádění programu území spolupráce Moldavská republika–Ukrajina v rámci Východního partnerství.
 Střednědobé priority

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
—
 provádět strategii Moldavské republiky pro regionální rozvoj na období 2016–2020 v souladu s programem „Moldavsko 2020“ na celém jejím území s cílem podporovat rovnoměrnější růst země jako celku;
 —
 coby součást cíle zakotveného ve strategii Moldavské republiky pro regionální rozvoj prosazovat zejména zajištění udržitelného hospodářského růstu v regionech, regionální hospodářskou specializaci a inovace, podnikavost a posílení konkurenceschopného potenciálu ekonomického rozvoje městských center a podporovat koncept inteligentní specializace při navrhování strategií pro výzkum a inovace;
 —
 posilovat institucionální a operační kapacitu vnitrostátních, regionálních a místních orgánů v oblasti regionálního rozvoje, včetně práce na vývoji účinného systému víceúrovňové správy a jasného oddělení pravomocí;
 —
 posílit zapojení zúčastněných subjektů na regionální a místní úrovni a konsolidovat partnerství mezi všemi stranami zapojenými do regionálního rozvoje;
 —
 posílit účast Moldavské republiky na strategii EU pro Podunají, a umožnit jí tak těžit z výměny zkušeností a osvědčených postupů se zúčastněnými regiony z členských států EU v řadě témat, včetně těch, na něž se vztahuje dohoda o přidružení.
 Rybolov a námořní politika
 Strany budou spolupracovat s cílem:
 Krátkodobé priority
 —
 posilovat integrovaný přístup k námořním záležitostem určením národního kontaktního místa a účastí na iniciativách EU týkajících celé přímořské oblasti s cílem identifikovat oblasti společného zájmu, pokud jde o spolupráci v regionu Černého moře a rozvoj projektů.
 Střednědobé priority
 —
 posilovat spolupráci a společné úsilí o udržitelný rybolov v Černém moři, a to jak v dvoustranném, tak i ve vícestranném rámci v souladu s Bukurešťským prohlášením všech pobřežních států z roku 2016 a na základě ekosystémového přístupu k řízení rybolovu;
 —
 posílit administrativní, vědeckou a technickou spolupráci v zájmu lepšího monitorování a kontroly rybolovných činností a obchodu s produkty rybolovu a jejich sledovatelnosti s cílem účinně bojovat s nezákonným, nehlášeným a neregulovaným rybolovem (rybolov NNN).
 2.7 Konektivita, energetická účinnost, opatření v oblasti klimatu, životní prostředí a civilní ochrana
 Energetika
 Strany budou spolupracovat na zlepšení energetické bezpečnosti pomocí větší diverzifikace, větší energetické účinnosti a využívání obnovitelné energie. Společným cílem je i nadále zřízení konkurenceschopného a transparentního trhu s energií v Moldavské republice a jeho plná integrace do trhu s energií EU.
 Krátkodobé priority
 —
 posílit nezávislost ANRE, včetně odpolitizování postupu pro jmenování a odvolávání ředitelů a nezávislého sestavování rozpočtu. Za tímto účelem přijme Moldavská republika transparentním a inkluzivním způsobem nový energetický zákon a provede všechna doporučení z přezkumu ANRE vypracovaného sekretariátem Energetického společenství;
 —
 pokračovat v přijímání opatření vedoucích k integraci trhu s energií Moldavské republiky do trhu EU;
 —
 provést nové právní předpisy („třetí energetický balíček“) o elektřině provedením nezbytných opatření předepsaných zmíněnými předpisy a přijetím potřebného sekundárního práva;
 —
 Plně dodržovat závazky a dohody Moldavské republiky, včetně těch, které byly stanoveny v rámci cílů finančních programů MMF, jako je plná náhrada nákladů v důsledku předchozích odchylek od tarifů, v návaznosti na doporučení sekretariátu Energetického společenství;
 —
 provést nové právní předpisy („třetí energetický balíček“) o zemním plynu;
 —
 v souladu s doporučeními MMF nadále usilovat o odstranění nahromaděných dluhů v rámci odvětví energetiky;
 —
 přijmout opatření k většímu otevření trhu se zemním plynem;
 —
 dokončit právní oddělení


text:
a připravit se na plné oddělení podniku Moldovatransgas s ohledem na rozhodnutí Rady ministrů Energetického společenství o harmonogramu pro oddělení v odvětví plynu;
 —
 provést plán pro zlepšení propojení energetických soustav plynu a elektřiny mezi Moldavskou republikou a Rumunskem. Rovné podmínky, pokud jde o obdobná základní pravidla týkající se přístupu na trh, tržní infrastruktury a otevření trhu, jakož i kompatibilní standardy v oblasti životního prostředí a bezpečnosti v budoucnu mezi EU a Moldavskou republikou usnadní významný obchod s elektřinou a plynem;
 —
 dokončit restrukturalizaci podniku Termoelectrica;
 —
 zlepšit a zaručit transparentnost nabídkových řízení a zakázek na dodávku elektřiny;
 —
 na základě zákona o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů vypracovat režimy podpory, administrativní pravidla a další opatření potřebná pro podporu většího využívání obnovitelných zdrojů energie;
 —
 vypracovat a provést akční plán ohledně strategických zásob ropy v souladu se závazkem v rámci Energetického společenství;
 —
 sjednotit zákon o energetické účinnosti v budovách a zřídit vhodné a transparentní podpůrné mechanismy pro opatření v oblasti energetické účinnosti jak ve veřejných budovách, tak domácnostech;
 —
 určit a provést opatření na zvýšení hospodářské soutěže na trhu s elektřinou a plynem a diverzifikace energetických zdrojů při současném zajištění nediskriminace zúčastněných subjektů;
 —
 přijmout opatření pro dosažení souladu s nařízením(i) o bezpečnosti dodávek.
 Střednědobé priority
 —
 přijmout další opatření k omezování přenosových a distribučních ztrát v elektrických, plynárenských a teplárenských sítích;
 —
 přijmout a provádět akční plán s cílem zvýšit do roku 2020 podíl obnovitelných zdrojů energie na celkové hrubé spotřebě energie na 17 %;
 —
 přijmout nový zákon o energetické účinnosti, který bude v souladu se směrnicí 2012/27/EU, a dále rozšiřovat uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na štítcích na nové výrobky;
 —
 dále rozvíjet hospodářskou soutěž na trhu s elektřinou a plynem s cílem dosáhnout potřebného stupně likvidity, který by umožnil rozvoj organizovaných konkurenčních trhů;
 —
 na základě pravidelného hodnocení tržních podmínek určit kroky a opatření, jež je třeba přijmout k postupnému přechodu na tržní (konkurenční) mechanismy tvorby cen;
 —
 zlepšit metodiku stanovování sazeb s cílem zajistit v souladu s doporučeními MMF a Energetického společenství transparentnost a návratnost nákladů;
 —
 provést plné oddělení podniků Moldovagas a Moldovatransgaz a přijmout nové sazby pro vstup/výstup v odvětví zemního plynu;
 —
 určit a přijmout opatření na posílení sociální podpory a ochrany zranitelných spotřebitelů;
 —
 dokončit propojení energetických soustav s Rumunskem (a/nebo s Ukrajinou) a přijmout opatření k integraci regionálního trhu. Rovné podmínky, pokud jde o obdobná základní pravidla týkající se přístupu na trh, tržní infrastruktury a otevření trhu, jakož i kompatibilní normy v oblasti životního prostředí a bezpečnosti v budoucnu mezi EU a Moldavskou republikou usnadní významný obchod s elektřinou a plynem;
 —
 zahájit on-line výměnu údajů o radiaci v životním prostředí usnadněním přístupu Moldavské republiky k Evropské platformě pro výměnu radiologických údajů (EURDEP);
 —
 aktualizovat energetickou strategii 2030 v souladu s novým sbližováním právních předpisů a s výsledky v oblasti propojení energetických soustav.
 Doprava
 Strany budou spolupracovat na zajištění dalšího provádění právních předpisů EU uvedených v přílohách dohody o přidružení a na podpoře Moldavské republiky. Tato spolupráce


text:
bude zahrnovat činnosti s cílem:
 Krátkodobé priority
 —
 provést reformu a program restrukturalizace odvětví železniční dopravy;
 —
 zintenzivnit úsilí o provádění právních předpisů EU v oblasti letectví s cílem plně využít výhod dohody o společném leteckém prostoru mezi EU a Moldavskou republikou;
 —
 Vytvořit volnou a spravedlivou hospodářskou soutěž v odvětví letectví, zejména zahrnout do koncese na provozování letiště v Kišiněvě doložky o nediskriminačním přístupu k tomuto letišti a obnovit účinnou hospodářskou soutěž v odvětví pozemního odbavení.
 Střednědobé priority
 —
 provádět komplexní strategii dopravy a logistiky na období 2013–2022;
 —
 zabezpečit silniční fond a současně zajistit stabilní financování pro provádění smluv o údržbě založených na výkonu;
 —
 provést nezbytné reformy, aby Moldavská republika mohla být co nejdříve vyškrtnuta z černé listiny Pařížského memoranda o porozumění;
 —
 vybudovat infrastrukturu, zejména přípravou a prováděním dalších projektů pro rozvoj rozšířené hlavní sítě TEN-T, jak bylo dohodnuto na setkání ministrů u příležitosti dnů TEN-T v Rotterdamu v roce 2016;
 —
 na základě pokroku Moldavské republiky při provádění příslušného acquis EU zváží členské státy EU možnost postupného otevírání trhu se silniční dopravou.
 Životní prostředí
 Za účelem přípravy provádění práva EU a mezinárodních norem budou strany spolupracovat zejména s cílem:
 Krátkodobé priority
 —
 zajistit pokračovaní správních reforem orgánů v oblasti životního prostředí a vybudování náležité správní kapacity pro provádění kapitoly o životním prostředí dohody o přidružení;
 —
 pokročit ve sbližování s acquis v oblasti životního prostředí přijetím hlavního právního rámce v tomto odvětví, konkrétně zákonů o ochraně ovzduší, o chemických látkách a o průmyslových emisích (integrovaná prevence a omezování znečištění);
 —
 provádět zákony o strategickém posuzování vlivů na životní prostředí a o nakládání s odpady;
 —
 vypracovat a přijmout prováděcí mechanismy pro používání posuzování vlivů na životní prostředí a strategického posuzování vlivů na životní prostředí s cílem zařadit životní prostředí coby průřezovou otázku do dalších klíčových oblastí politiky;
 —
 vypracovat a přijmout národní strategie, programy a plány o ochraně ovzduší, nakládání s chemickými látkami a řízení vodních zdrojů.
 Střednědobé priority
 —
 přijmout potřebné prováděcí právní předpisy v různých environmentálních pododvětvích, zejména v oblasti kvality vody a řízení vodních zdrojů, nakládání s odpady, nakládání s chemickými látkami, ochrany přírody, kvality ovzduší a průmyslového znečištění s cílem splnit povinnosti uvedené v dohodě o přidružení;
 —
 podpořit rozvoj zelené ekonomiky v Moldavské republice;
 —
 zajistit další provádění strategie životního prostředí na období 2014–2023 a národních strategií o dodávkách vody a hygienizaci, nakládání s odpady a zachování biologické rozmanitosti;
 —
 přezkoumat zákon o nakládání s odpady s cílem posoudit možnost posílení ustanovení týkajících se životního prostředí.
 Oblast klimatu
 Strany budou spolupracovat, aby posílily dialog a spolupráci v oblasti změny klimatu s cílem:
 Krátkodobé priority
 —
 dále rozpracovat plán provádění vnitrostátně stanoveného příspěvku.
 Střednědobé priority
 —
 začít s prováděním Pařížské dohody o změně klimatu;
 —
 zajistit provádění strategie pro přizpůsobení se změně klimatu a jejího akčního plánu pro období do roku 2020;
 —
 začít provádět strategii rozvoje nízkouhlíkového hospodářství pro období do roku 2030 s ohledem na zamýšlený vnitrostátně stanovený příspěvek Moldavské republiky;
 —
 zlepšit interinstitucionální a meziodvětvovou koordinaci, jakož i


text:
začleňování otázky přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování do politik a plánů na všech úrovních;
 —
 více sbližovat právní předpisy Moldavské republiky s platnými akty EU a mezinárodními nástroji, jak je stanoveno v dohodě o přidružení v souladu s přílohou XII uvedené dohody;
 —
 posílit rámec Moldavské republiky pro transparentnost, pokud jde o opatření v oblasti klimatu, zejména prostřednictvím solidního vnitrostátního systému pro monitorování politik v oblasti klimatu, opatření a emisí skleníkových plynů a podávání zpráv o nich podle vzoru EU.
 Civilní ochrana
 Strany budou spolupracovat s cílem:
 Krátkodobé priority
 —
 vypracovat ujednání za účelem posílení dvoustranné spolupráce v oblasti civilní ochrany s cílem přiblížit Moldavskou republiku k mechanismu civilní ochrany Unie;
 —
 prosazovat přijetí a provádění pokynů EU pro podporu hostitelských států;
 —
 zahájit dialog o politických aspektech prevence katastrof a připravenosti a reakce na tyto katastrofy prostřednictvím výměny osvědčených postupů, organizování společných školení, cvičení, studijních návštěv a seminářů a shrnutí zkušeností získaných při skutečných pohotovostních operacích a cvičeních;
 —
 i nadále rozvíjet preventivní činnosti, a to vzděláváním, školením a informováním široké veřejnosti, zejména mladých lidí, o hlavních rizicích.
 Střednědobé priority
 —
 zajistit účinnou komunikaci na 24hodinovém základě, včetně sdílení včasných varování a informací o rozsáhlých mimořádných situacích s dopadem na EU a Moldavskou republiku, jakož i na třetí země, v nichž je některá ze stran zapojena do reakce na katastrofu;
 —
 především prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie usnadnit podle potřeby vzájemnou pomoc v případě závažných mimořádných událostí, za předpokladu, že jsou k dispozici dostatečné zdroje;
 —
 dosáhnout pokroku ve vývoji celostátního posuzování a mapování rizik katastrof a podpořit rozvoj elektronického atlasu regionálních rizik (ERRA) a zajistit jeho účinné využívání na vnitrostátní úrovni;
 —
 zlepšit znalostní základnu, pokud jde o rizika katastrof a hospodářské ztráty, a to posílením spolupráce v oblasti dostupnosti a srovnatelnosti údajů;
 —
 u velkých průmyslových havárií zahrnujících nebezpečné materiály zlepšit politiky v oblasti prevence v souladu s ustanoveními acquis EU a osvědčenými postupy;
 —
 zlepšit spolupráci, která v Moldavské republice povede k odolnější civilní ochraně a systému řízení rizika katastrof na základě osvědčených postupů EU a užší spolupráce s mechanismem civilní ochrany EU.
 2.8 Mobilita a mezilidské kontakty
 Vzdělávání, odborná příprava a mládež
 Strany budou spolupracovat na celkové modernizaci a reformě vzdělávání, které by mělo odpovídat potřebám mladých lidí a státu, mělo by být spravedlivé vůči žákům a studentům ze všech sociálních vrstev a geografických oblastí, efektivní, pokud jde o využívání zdrojů, a mělo by být důvěryhodné pro společnost díky dobré kvalitě lidských zdrojů a výstupů, systémů odborné přípravy a práce s mládeží v Moldavské republice. Tato spolupráce bude zahrnovat činnosti s cílem:
 Krátkodobé priority
 —
 dokončit přijetí všech podzákonných právních aktů s cílem umožnit plné uplatňování nového školského zákona na všech úrovních vzdělávání;
 —
 zvýšit správní kapacitu ministerstva školství a podřízených subjektů;
 —
 zřídit systém ukazatelů výstupů, které odráží relevantnost výstupů dosažených vzdělávacím systémem;
 —
 zvýšit kvalitu počáteční odborné přípravy učitelů, kvalitu postupů pro přijímání zaměstnanců a atraktivitu pracovních míst v odvětví vzdělávání, mimo jiné i výší finanční odměny;
 —
 prosazovat systémovou spolupráci


text:
mezi systémem vzdělávání a soukromým sektorem s cílem reagovat na potřeby trhu práce;
 —
 pokračovat v reformě odborného vzdělávání a přípravy a odpovídajícím způsobem ji financovat, aby bylo dosaženo cílů rozvojové strategie a akčního plánu v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (2013–2020) a byly naplněny potřeby trhu práce;
 —
 přijmout právní rámec pro odvětvové výbory;
 —
 provádět společné činnosti a výměny, které dále podporují integraci Moldavské republiky do Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání v kontextu její účasti na boloňském procesu;
 —
 podporovat akademickou spolupráci, budování kapacit a mobilitu studentů a pracovníků prostřednictvím programu Erasmus+ a mobilitu a odborné vzdělávání výzkumných pracovníků prostřednictvím akcí „Marie Curie-Skłodowska“;
 —
 ve spolupráci s ministerstvem práce uvést plně do praxe hlavu VII školského zákona (Celoživotní učení);
 —
 podporovat zapojení příslušných zúčastněných stran do všech forem celoživotního učení pro trvalý profesní rozvoj s cílem přiblížit jejich kapacity potřebám trhu práce;
 —
 provést národní strategii rozvoje sektoru mládeže;
 —
 zlepšovat výměny a spolupráci v oblasti neformálního vzdělávání mladých lidí a osob pracujících s mládeží jakožto prostředku na podporu mezikulturního dialogu a občanské společnosti, mimo jiné prostřednictvím programů EU v oblasti mládeže.
 Střednědobé priority
 —
 zajistit trvalou účast na testování PISA;
 —
 pokračovat v reformách základního vzdělávání s cílem posílit kvalitu vzdělávání učitelů, modernizovat osnovy a pokročit k většímu využívání hodnocení výsledků;
 —
 snížit míru předčasných odchodů ze vzdělávání;
 —
 propojit vzdělávání s výzkumem a inovacemi a s ekonomickým a sociálním prostředím;
 —
 usilovat o modernizaci veřejných vysokoškolských institucí, zejména s ohledem na racionalizaci jejich sítě, aby se tyto instituce staly atraktivnějšími a konkurenceschopnějšími, rovněž prostřednictvím větší transparentnosti při náboru řídících pracovníků;
 —
 provést externí hodnocení a akreditaci všech programů všech tří cyklů (bakalářského, magisterského i doktorandského) a všech vysokoškolských institucí;
 —
 provést externí hodnocení a akreditaci poskytovatelů vzdělávání dospělých;
 —
 posilovat celoživotní učení;
 —
 uplatňovat a podporovat strategický přístup k odbornému vzdělávání a přípravě s cílem uvést systém odborného vzdělávání a přípravy v Moldavské republice do souladu s modernizací těchto struktur v EU, jak o to usiluje kodaňský proces a jeho nástroje;
 —
 nadále posilovat systém odborného vzdělávání a přípravy plným prováděním akčního plánu v rámci strategie rozvoje odborného vzdělávání a přípravy (2013–2020).
 Výzkum a inovace
 Strany budou spolupracovat s cílem:
 Krátkodobé priority
 —
 přijmout nové změny právních předpisů v oblasti výzkumu na základě nedávného přezkumu systému Moldavské republiky v oblasti výzkumu, který byl proveden prostřednictvím nástroje na podporu politiky a v souladu s novým školským zákonem;
 —
 vytvořit nové struktury, které budou mít koordinační úlohu v oblasti výzkumu a inovací na úrovni vládních institucí.
 Střednědobé priority
 —
 usnadnit integraci Moldavské republiky do Evropského výzkumného prostoru (EVP);
 —
 posílit účast Moldavské republiky v programu Horizont 2020;
 —
 pokročit při provádění strategie pro výzkum a vývoj do roku 2020, akčního plánu a strategie pro inovace na období 2013–2020, „Inovace pro konkurenceschopnost“, jakož i doporučení vzešlých ze vzájemného hodnocení nástroje na podporu politiky v rámci programu Horizont 2020;
 —
 posilovat lidské, materiální a institucionální zdroje s cílem zlepšit výzkumné a inovační kapacity;
 —
 integrovat politickou agendu v oblasti otevřené vědy.


text:
Kultura, audiovizuální politika a sdělovací prostředky
 Kultura
 Strany budou spolupracovat s cílem:
 Krátkodobé priority
 —
 podporovat provádění Úmluvy UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005;
 —
 podporovat účast kulturních a audiovizuálních subjektů z Moldavské republiky v programech EU, zejména programu Kreativní Evropa.
 Střednědobé priority
 —
 spolupracovat na rozvoji inkluzivní kulturní politiky v Moldavské republice a na zachování a podpoře kulturního a přírodního dědictví;
 —
 posilovat kapacity pro rozvoj podnikání v kulturním a tvůrčím odvětví (včetně kulturního dědictví) a pro poskytování kulturních služeb.
 Audiovizuální politika a sdělovací prostředky
 Strany budou spolupracovat při přípravě provádění práva EU uvedeného v přílohách dohody o přidružení. Tato spolupráce bude zahrnovat podporu Moldavské republiky s cílem:
 Krátkodobé priority
 —
 posilovat kapacity a nezávislost regulačních orgánů/subjektů pro sdělovací prostředky a zejména úsilí o úplnou nezávislost Rady pro audiovizuální koordinaci;
 —
 změnit právní předpisy s cílem zaručit, aby byla veřejná finanční pomoc sdělovacím prostředkům přidělována podle přísně objektivních kritérií, která by byla stejným způsobem použitelná na všechny veřejné sdělovací prostředky a vysílací organizace;
 —
 spolu s Evropskou komisí prozkoumat možnosti účasti na vybraných programech EU a činnostech agentur EU zaměřených na země evropské politiky sousedství;
 —
 vypracovat nový zákon o reklamě v souladu s novým zákonem o audiovizi, jenž má být přijat, a s evropskými normami s cílem dosáhnout v tomto odvětví účinné hospodářské soutěže.
 Střednědobé priority
 —
 řešit problematiku koncentrace vlastnictví sdělovacích prostředků podle osvědčených postupů EU;
 —
 usilovat o přijetí právních předpisů upravujících audiovizi v souladu s evropskými standardy; vyměňovat si názory na audiovizuální politiku a platné mezinárodní standardy; spolupracovat v boji proti rasismu a xenofobii v audiovizuální oblasti a v oblasti sdělovacích prostředků.
 Účast na práci agentur a na programech EU
 Střednědobé priority
 přezkoumat provádění protokolu o účasti v programech EU na základě aktuální účasti Moldavské republiky na konkrétních programech EU.
 2.9 Veřejné informační činnosti a zviditelnění
 Krátkodobé priority
 —
 zajistit náležitě podloženou komunikaci o možnostech a důsledcích dohody o přidružení EU–Moldavská republika se zaměřením na prohloubenou a komplexní zónu volného obchodu;
 zajistit příslušné zviditelnění všech projektů a programů EU, jakož i zviditelnění jejich dopadu, prostřednictvím úzké spolupráce se sdělovacími prostředky, občanskou společností a podnikatelskou sférou na místní, regionální a celostátní úrovni.
 (1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/371 ze dne 1. března 2017, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 61, 8.3.2017, s. 1).
 (2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).
 (3) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo


text:
výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89).
 (4) Směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75).
 (5) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (Úř. věst. L 194, 19.7.2016, s. 1).
 (6) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29. dubna 2004 o dodržování práv duševního vlastnictví (Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 45).
 (7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 608/2013 ze dne 12. června 2013 o vymáhání práv duševního vlastnictví celními orgány a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1383/2003 (Úř. věst. L 181, 29.6.2013, s. 15).
 (8) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).
 (9) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1).


text:
 4.10.2012
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 270/38
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 115/2012
 ze dne 15. června 2012,
 kterým se mění příloha XX (Životní prostředí) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XX Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 97/2012 ze dne 30. dubna 2012 (1).
 (2)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 o geologickém ukládání oxidu uhličitého a o změně směrnice Rady 85/337/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006 (2), by měla být začleněna do Dohody,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Příloha XX Dohody se mění takto:
 1)
 V bodech 1a (směrnice Rady 85/337/EHS), 1i (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES), 13ca (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES), 19a (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES) a 32c (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006) se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32009 L 0031: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 114).“
 2)
 V bodě 1f (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES) se doplňuje tento text:
 „, ve znění:
 —
 32009 L 0031: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 114).“
 3)
 Za bod 21as (nařízení Komise (ES) č. 748/2009) se doplňuje nový bod, který zní:
 „21at.
 32009 L 0031: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 o geologickém ukládání oxidu uhličitého a o změně směrnice Rady 85/337/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 114).“
 Článek 2
 Znění směrnice 2009/31/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 16. června 2012 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddílu EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 15. června 2012.
 Za Smíšený výbor EHP
 pověřený předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 248, 13.9.2012, s. 35.
 (2) Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 114.
 (3) Byly oznámeny ústavní požadavky.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21999D0159
 Úřední věstník L 061 , 01/03/2001 S. 0009 - 0009
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 159/1999ze dne 26. listopadu 1999,kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 104/1999 ze dne 24. září 1999 [1].(2) Směrnice Komise 1999/10/ES ze dne 8. března 1999, kterou se stanoví odchylky od článku 7 směrnice Rady 79/112/EHS, pokud jde o označování potravin [2], by měla být začleněna do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V bodě 18 (směrnice Rady 79/112/EHS) kapitoly XII přílohy II Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní:399 L 0010 : : směrnice Komise 1999/10/ES ze dne 8. března 1999 (Úř. věst. L 69, 16.3.1999, s. 22)."Článek 2Znění směrnice 1999/10/ES v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 27. listopadu 1999 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 26. listopadu 1999.Za Smíšený výbor EHPpředsedaN. v. Liechtenstein[1] Úř. věst. L 325, 21.12.2000, s. 8.[2] Úř. věst. L 69, 16.3.1999, s. 22.--------------------------------------------------


text:
27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 373/1
 I
 (Akty, jejichž zveřejnění je povinné)
 Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 17 – Jednotná
 ustanovení pro schvalování typu vozidel z hlediska sedadel, jejich ukotvení a opěrek hlavy
 Revize 4
 Zahrnující veškeré platné texty až po tyto dokumenty:
 Série změn 07 – datum vstupu v platnost: 6. srpen 1998
 Dodatek 1 k sérii změn 07 – datum vstupu v platnost: 17. listopadu 1999
 Dodatek 2 k sérii změn 07 – datum vstupu v platnost: 13. ledna 2000
 Oprava 1 série změn 06 na základě sdělení depozitáře C.N.655.1999.TREATIES-1 ze dne 19. července
 1999
 Oprava 1 série změn 07 na základě sdělení depozitáře C.N.425.2000.TREATIES-1 ze dne 27. června 2000
 Oprava 1 k dodatku 1 k sérii změn 07 na základě sdělení depozitáře C.N.814.2001.TREATIES-1 ze dne
 23. srpna 2001
 Oprava 1 revize 4 nařízení na základě sdělení depozitáře C.N. 165.2004. TREATIES-1 ze dne 4. března
 2004
 Oprava 2 revize 4 nařízení na základě sdělení depozitáře C.N. 1035.2004. TREATIES-1 ze dne 4. října
 2004
 ---pagebreak--- L 373/2 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 1. OBLAST PŮSOBNOSTI
 Tento předpis se vztahuje na pevnost sedadel, jejich ukotvení a příslušné opěrky hlavy u
 vozidel kategorie M1 a N a na pevnost sedadel, jejich ukotvení a příslušné opěrky hlavy u
 vozidel kategorie M2 a M3, které nejsou řešeny předpisem č. 80 a sérií změn 01. 1/ 2/
 Předpis se rovněž vztahuje na konstrukci zadní části opěradel sedadel 2/ a rovněž na
 zařízení určené k ochraně cestujících před nebezpečím vznikajícím pohybem zavazadel při
 čelním nárazu u vozidel kategorie M1.
 Předpis se nevztahuje na sklopná, bočně orientovaná nebo proti směru jízdy orientovaná
 sedadla nebo na opěrky hlavy upevněné na tato sedadla.
 2. DEFINICE
 Pro účely tohoto předpisu se:
 2.1. „schválením vozidla“ rozumí schválení typu vozidla, pokud jde o pevnost sedadel a jejich
 ukotvení, konstrukci zadní části opěradel sedadel a vlastnosti jejich opěrek hlavy;
 2.2. „typem vozidla“ rozumí kategorie motorových vozidel, která se neliší v takových
 základních hlediscích jako jsou:
 2.2.1. konstrukce, tvar, rozměry, materiály a hmotnost sedadel, sedadla se však mohou lišit v
 potahu a barvě; rozdíly hmotnosti nepřevyšující 5 procent schváleného typu sedadla nejsou
 pokládány za významné;
 2.2.2. typ a rozměry seřizovacího, posouvacího a blokovacího systému opěradel a sedadel a
 jejich částí;
 2.2.3 typ a rozměry ukotvení sedadel;
 2.2.4. rozměry, konstrukce, materiály a polštářování opěrek hlavy, mohou se však lišit v potahu a
 barvě;
 2.2.5. typ a rozměry upevnění opěrek hlavy a vlastnosti části vozidla, ke které je opěrka hlavy
 upevněna, pokud se jedná o samostatnou opěrku hlavy;
 2.3. „sedadlem“ rozumí konstrukce včetně polštářování, která může být pevnou součástí
 konstrukce vozidla a která je určena k sezení jedné dospělé osoby. Tento pojem zahrnuje
 jak jednotlivé sedadlo, tak i část spojených sedadel určenou pro jednu osobu;
 1/ Podle definice v konsolidovaném usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3.), příloha 7 (dokument
 TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).
 2/ Zadní části opěradel sedadel vozidel kategorie M1 jsou pokládány za vyhovující ustanovením bodů 5.1.3. a
 5.1.4. tohoto předpisu, pokud odpovídají ustanovením předpisu č. 21 „Jednotné podmínky ve


text:
věci schvalování
 vozidel v oblasti jejich vnitřní výbavy“ (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/ Dodatek 20/Rev.2).
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 373/3
 2.4. „lavicovým sedadlem“ rozumí konstrukce, včetně polštářování, určená k sezení více než
 jedné dospělé osoby;
 2.5. „ukotvením“ rozumí systém, kterým je soustava sedadel připevněna ke karoserii vozidla,
 včetně příslušných částí karoserie vozidla;
 2.6. „systémem seřízení“ rozumí zařízení, kterým se sedadlo nebo jeho části mohou nastavit do
 polohy vyhovující tvaru těla sedící osoby:
 2.6.1. podélné seřízení;
 2.6.2. výškové seřízení;
 2.6.3. úhlové seřízení;
 2.7. „systémem posouvání“ rozumí zařízení, pomocí kterého se může sedadlo nebo jedna z jeho
 částí posunout nebo natočit, bez pevné mezilehlé polohy, k usnadnění přístupu do prostoru
 za dotyčným sedadlem;
 2.8. „blokovacím systémem“ rozumí zařízení, které zajišťuje sedadlo a jeho části v poloze pro
 užívání;
 2.9. „sklopným sedadlem“ rozumí pomocné sedadlo určené k příležitostnému použití, které je
 běžně sklopeno;
 2.10. „příčnou rovinou“ rozumí rovina kolmá k podélné střední rovině vozidla;
 2.11. „podélnou rovinou“ rozumí rovina rovnoběžná se střední podélnou rovinou vozidla;
 2.12. „opěrkou hlavy“ rozumí zařízení, jehož účelem je omezit posun hlavy dospělého cestujícího
 směrem dozadu vzhledem k trupu, aby se zmenšilo nebezpečí poranění krční páteře v
 případě nehody;
 2.12.1. „opěrkou hlavy tvořící nedílnou část sedadla“ rozumí opěrka tvořená horní částí opěradla
 sedadla. Této definici vyhovují opěrky hlavy, které vyhovují definici v bodech 2.12.2 nebo
 2.12.3, avšak mohou být vyjmuty ze sedadla nebo konstrukce vozidla pouze s použitím
 nástrojů nebo při částečném nebo úplném sejmutí čalounění sedadla;
 2.12.2. „oddělitelnou opěrkou hlavy“ rozumí opěrka hlavy tvořená konstrukční částí oddělitelnou
 od sedadla, která je navržena pro zasunutí a pevné zachycení v konstrukci opěradla sedadla;
 2.12.3. „samostatnou opěrkou hlavy“ rozumí opěrka hlavy tvořená konstrukční částí oddělenou od
 sedadla, která je navržena pro zasunutí nebo pevné zachycení v konstrukci vozidla;
 2.13. „R-bodem“ rozumí vztažný bod místa k sezení podle definice v příloze III tohoto předpisu;
 2.14. „vztažnou čárou“ rozumí přímka na figuríně znázorněné na obrázku 1 v dodatku 1 k příloze
 3 tohoto předpisu.
 2.15. „oddělovacím systémem“ rozumí části nebo zařízení, která, navíc k opěradlům sedadel, mají
 chránit cestující proti pohybu zavazadel; oddělovací systém může být konkrétně tvořen sítí
 nebo drátěným pletivem umístěným nad úrovní opěradel sedadel v jejich vzpřímené nebo
 rozložené poloze. Opěrky hlavy dodávané jako standardní vybavení vozidel vybavovaných
 ---pagebreak--- L 373/4 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 takovými částmi nebo zařízením jsou pokládány za součást oddělovacího systému. Ovšem
 sedadlo vybavené opěrkou hlavy není samo o sobě pokládáno za oddělovací systém.
 3. ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ
 3.1. Žádost o schválení typu vozidla předkládá výrobce vozidla nebo jeho řádně pověřený
 zástupce.
 3.2. Žádost musí být doplněna následujícími dokumenty ve trojím vyhotovení a s následujícími
 specifikacemi:
 3.2.1. Podrobný popis typu vozidla, pokud jde o konstrukci sedadel, jejich ukotvení a jejich
 seřizovací, posouvací a blokovací systém.
 3.2.1.1. Podrobný popis a/nebo výkresy oddělovacího systému, je-li to vhodné.
 3.2.2. Výkresy sedadel, jejich ukotvení na vozidle a jejich seřizovacího, posouvacího a
 blokovacího systému, provedené ve vhodném měřítku a dostatečně podrobné.
 3.2.3. V případě sedadla s oddělitelnou opěrkou hlavy:
 3.2.3.1. podrobný popis opěrky hlavy upřesňující zejména druh materiálu nebo


text:
materiálů pro
 polštářování;
 3.2.3.2. podrobný popis umístění, typu nosiče a upevňovacích součástí pro montáž opěrky hlavy na
 sedadlo.
 3.2.4. V případě samostatné opěrky hlavy:
 3.2.4.1. podrobný popis opěrky hlavy upřesňující zejména druh materiálu nebo materiálů pro
 polštářování;
 3.2.4.2. podrobný popis umístění a typu nosiče a upevňovacích elementů pro montáž opěrky hlavy
 na konstrukci vozidla.
 3.3. Technické zkušebně provádějící zkoušky pro schválení typu se předloží:
 3.3.1. vozidlo představující typ vozidla, které má být schváleno, nebo části vozidla, které
 technická zkušebna pokládá za nezbytné pro schvalovací zkoušení;
 3.3.2. další sada sedadel, kterými je vozidlo vybaveno, s jejich ukotvením.
 3.3.3. U vozidel se sedadly, která jsou vybavena nebo která mohou být vybavena opěrkami hlavy
 navíc k požadavkům stanoveným v bodech 3.3.1. a 3.3.2.:
 3.3.3.1. v případě oddělitelných opěrek hlavy: další sada sedadel opatřených opěrkami hlavy,
 kterými je vozidlo vybavováno, včetně jejich ukotvení;
 3.3.3.2. v případě samostatných opěrek hlavy: další sada sedadel, kterými je vozidlo vybavováno
 včetně jejich ukotvení, další sada příslušných opěrek hlavy a část konstrukce vozidla, ke
 které jsou opěrky hlavy upevněny, nebo kompletní konstrukce.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 373/5
 4. SCHVÁLENÍ
 4.1. Schválení typu vozidla se udělí, jestliže vozidlo předané ke schválení podle tohoto předpisu
 splňuje odpovídající požadavky (sedadla vybavená nebo potencionálně vybavovaná
 opěrkami hlavy).
 4.2. Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení typu. První dvě číslice (nyní 07, což
 odpovídá sérii změn 07) informují o sérii změn, která zahrnuje poslední podstatné technické
 změny předpisu v době vydání schválení typu. Táž smluvní strana nesmí přidělit stejné číslo
 stejnému typu vozidla vybaveného jiným typem sedadel nebo opěrek hlavy nebo sedadly s
 jiným odlišným ukotvením na vozidle (platí to jak pro sedadla s opěrkami hlavy, tak i bez
 nich), tak i jinému typu vozidla.
 4.3. Oznámení o schválení nebo rozšíření nebo odmítnutí schválení typu vozidla podle tohoto
 předpisu se smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, oznámí na formuláři
 podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.
 4.4. Každé vozidlo odpovídající typu vozidla schválenému podle tohoto předpisu se viditelně a
 na snadno přístupném místě uvedeném ve formuláři schválení označí mezinárodní značkou
 schválení typu sestávající z:
 ---pagebreak--- L 373/6 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 4.4.1. z písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo státu, který schválení udělil;
 3/
 4.4.2. čísla tohoto předpisu následovaného písmenem „R“, pomlčkou a číslem schválení typu
 vpravo od kružnice předepisované v bodě 4.4.1.
 4.4.3. Pokud je ale vozidlo vybaveno jedním sedadlem nebo větším počtem sedadel vybavených
 nebo potencionálně vybavovaných opěrkami hlavy schválenými jako odpovídající
 požadavkům níže uvedených bodů 5.1. a 5.2., bude číslo tohoto předpisu doplněno písmeny
 „RA“. Formulář podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu bude informovat, které sedadlo
 (sedadla) vozidla je (jsou) vybaveno(a) nebo potencionálně vybavováno(a) opěrkami hlavy.
 Značení musí rovněž informovat, že zbývající sedadla ve vozidle, nevybavená nebo
 potencionálně vybavovaná opěrkami hlavy, jsou schválena a odpovídají požadavkům níže
 uvedeného bodu 5.1. tohoto předpisu.
 4.5. Pokud vozidlo odpovídá typu vozidla schválenému podle jednoho nebo více jiných předpisů
 přiložených k dohodě v zemi, která udělila schválení podle tohoto předpisu, pak symbol
 předepsaný v


text:
bodě 4.4.1. nemusí být opakován; v takovém případě budou číslo předpisu a
 čísla schválení typu a doplňkové symboly veškerých předpisů, podle kterých bylo schválení
 uděleno v zemi, která udělila schválení podle tohoto předpisu, umístěny ve svislých
 sloupcích vpravo od symbolu předepsaného v bodě 4.4.1.
 4.6. Značka schválení musí být jasně čitelná a neodstranitelná.
 4.7. Značka schválení musí být umístěna poblíž typového štítku vozidla nebo přímo na něm.
 Tento štítek upevňuje výrobce.
 4.8. Příklady uspořádání značky schválení jsou uvedeny v příloze 2 tohoto předpisu.
 5. POŽADAVKY
 5.1. Všeobecné požadavky týkající se veškerých sedadel vozidel kategorie M1 4/
 5.1.1. Všechny systémy seřízení a posouvání musí být opatřeny samočinně fungujícím
 blokovacím systémem. U loketních opěrek nebo jiných zařízení ke zvýšení pohodlí není
 blokovací systém nutný, pokud přítomnost uvedených zařízení nezpůsobuje další nebezpečí
 poranění cestujících v případě kolize.
 3/ 1 pro Německo, 2 pro Francii, 3 pro Itálii, 4 pro Holandsko, 5 pro Švédsko, 6 pro Belgii, 7 pro Maďarsko,
 8 pro Českou republiku, 9 pro Španělsko, 10 pro Jugoslávii, 11 pro Spojené království, 12 pro Rakousko, 13 pro
 Lucembursko, 14 pro Švýcarsko, 15 (neobsazeno), 16 pro Norsko, 17 pro Finsko, 18 pro Dánsko, 19 pro Rumunsko,
 20 pro Polsko, 21 pro Portugalsko, 22 pro Ruskou federaci, 23 pro Řecko, 24 pro Irsko, 25 pro Chorvatsko, 26 pro
 Slovinsko, 27 pro Slovensko, 28 pro Bělorusko, 29 pro Estonsko, 30 (neobsazeno), 31 pro Bosnu a Hercegovinu,
 32 pro Lotyšsko, 33 (neobsazeno), 34 pro Bulharsko, 35 (neobsazeno), 36 pro Litvu, 37 pro Turecko,
 38 (neobsazeno), 39 pro Ázerbajdžán, 40 pro bývalou Jugoslávskou republiku Makedonie, 41 (neobsazeno), 42 pro
 Evropské společenství (schválení udělují jeho členské státy za použití svého příslušného symbolu ECE), 43 pro
 Japonsko, 44 (neobsazeno), 45 pro Austrálii, 46 pro Ukrajinu, 47 pro Jižní Afriku a 48 pro Nový Zéland. Následující
 čísla budou přidělována dalším státům v chronologickém pořadí tak, jak budou dohodu ratifikovat nebo jak se připojí
 k Dohodě o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat
 a/nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě
 těchto pravidel a takto udělená čísla budou sdělena generálním tajemníkem Organizace spojených národů smluvním
 stranám dohody.
 4/ Vozidla kategorie M2, která jsou schválena podle tohoto předpisu jako alternativa k předpisu č. 80 (v
 souladu s bodem 1.2 tohoto předpisu), musí rovněž splňovat požadavky tohoto bodu.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 373/7
 5.1.2. Ovládač sloužící k odblokování zařízení podle bodu 2.7 musí být umístěn na vnější straně
 sedadla blízko u dveří. Musí být snadno přístupný, a to i pro cestujícího na sedadle, které se
 nachází bezprostředně za dotyčným sedadlem.
 5.1.3. Zadní části sedadel v oblasti 1 definované v bodě 6.8.1.1 musí vyhovět při zkoušce
 pohlcování energie v souladu s požadavky přílohy 6 tohoto předpisu.
 5.1.3.1. Tento požadavek se považuje za splněný, jestliže při zkouškách postupem podle přílohy 6
 nepřesáhne zpoždění zkušební hlavice 80 g spojitě po dobu delší než 3 ms. Mimo to se v
 průběhu zkoušky a po zkoušce nesmějí objevit


text:
žádné nebezpečné hrany.
 5.1.3.2. Požadavky bodu 5.1.3 se nevztahují na nejzadnější sedadla nebo sedadla, jejichž opěradla
 směřují k sobě.
 5.1.4. Povrch zadních částí sedadel nesmí vykazovat žádné nebezpečné nerovnosti nebo ostré
 hrany, které mohou zvýšit nebezpečí poranění cestujících. Tento požadavek se považuje za
 splněný, jestliže povrch zadních částí sedadel zkoušených za podmínek uvedených v bodě
 6.1 vykazuje poloměry zakřivení nejméně:
 2,5 mm v oblasti 1,
 5,0 mm v oblasti 2,
 3,2 mm v oblasti 3.
 Tyto oblasti jsou definovány v bodě 6.8.1.
 5.1.4.1. Tento požadavek se nevztahuje na:
 5.1.4.1.1. části v různých oblastech vykazující výčnělky menší než 3,2 mm nad okolním povrchem,
 které musí mít tupé hrany, za předpokladu, že výška výčnělku není větší než polovina jeho
 šířky;
 5.1.4.1.2. nejzadnější sedadla a sedadla směřující opěradly k sobě;
 5.1.4.1.3. zadní části sedadel nacházející se pod vodorovnou rovinou, která prochází nejnižším R-
 bodem v každé řadě sedadel. (Pokud mají řady sedadel počínaje odzadu rozdílné výšky,
 musí se tato rovina otočit nahoru nebo dolů tak, aby vytvářela svislý schod procházející R-
 bodem řady sedadel bezprostředně vepředu.);
 5.1.4.1.4. takové části jako ohebné drátěné pletivo.
 5.1.4.2. V oblasti 2 definované v bodě 6.8.1.2 mohou povrchy vykazovat poloměry menší než 5
 mm, nikoli však menší než 2,5 mm, za předpokladu, že vyhoví při zkoušce pohlcování
 energie podle přílohy 6 tohoto předpisu. Kromě toho musí být tyto povrchy čalouněny, aby
 se zabránilo přímému dotyku hlavy s konstrukcí rámu sedadla.
 5.1.4.3. Jestliže se ve výše uvedených oblastech nacházejí části pokryté materiálem tvrdosti menší
 než 50 Shore A, pak se uvedené požadavky vztahují jen na tuhé části s výjimkou
 požadavků, které se týkají zkoušky pohlcování energie podle přílohy 6.
 5.1.5. V průběhu zkoušek nebo po zkouškách podle bodů 6.2 a 6.3 se nesmějí objevit na kostře
 sedadla, na ukotvení sedadla, na systémech seřízení a posouvání a jejich blokovacích
 zařízeních žádné vady. Trvalé deformace včetně trhlin jsou přípustné za předpokladu, že se
 ---pagebreak--- L 373/8 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 nezvýší nebezpečí poranění v případě kolize a zůstane zachována schopnost zařízení unést
 předepsané zatížení.
 5.1.6. V průběhu zkoušek popsaných v bodě 6.3 a v bodě 2.1 přílohy 9 nesmí dojít k uvolnění
 blokovacích systémů.
 5.1.7. Systémy posouvání, které umožňují nebo usnadňují přístup cestujících, musí po zkouškách
 zůstat schopné funkce; musí umožnit, aby byly alespoň jednou odblokovány, a musí dovolit
 posunutí sedadla nebo části sedadla, pro které jsou určeny.
 Ostatní systémy posouvání, jakož i systémy seřízení a jejich blokovací systémy si nemusí
 zachovat schopnost funkce.
 V případě sedadel s opěrkami hlavy se pevnost opěradla a jeho blokovacích zařízení
 považuje za vyhovující požadavkům podle bodu 6.2, jestliže se po zkoušce podle bodu
 6.4.3.6 neobjeví žádné poškození sedadla nebo opěradla sedadla; v ostatních případech je
 nutno prokázat, že sedadlo je schopno vyhovět požadavkům bodu 6.2.
 V případě sedadel (lavic) s větším počtem míst k sezení, než je počet opěrek hlavy, musí být
 provedena zkouška podle bodu 6.2.
 5.2. Všeobecné specifikace pro sedadla vozidel kategorie N1, N2 a N3 a sedadla vozidel
 kategorie M2 a M3, na která se nevztahuje předpis č. 80


text:
5.2.1. Sedadla a lavicová sedadla musí být pevně přimontována k vozidlu.
 5.2.2. Seřiditelná sedadla a lavicová sedadla se musí ve všech svých polohách samočinně
 zablokovat.
 5.2.3. Seřiditelná opěradla sedadel musí být možno ve všech jejich polohách zablokovat.
 5.2.4. Všechna sedadla, která mohou být sklopena dopředu nebo která mají sklopné opěradlo, se
 musí v obvyklé poloze samočinně zablokovat.
 5.3. Montáž opěrek hlavy
 5.3.1. Opěrka hlavy musí být namontována na každém vnějším předním sedadle každého vozidla
 kategorie M1. Sedadla vybavená opěrkami hlavy a určená k montáži na jiná místa k sezení a
 do jiných kategorií vozidel mohou být rovněž schválena podle tohoto předpisu.
 5.3.2. Opěrka hlavy musí být montována na každé vnější přední sedadlo každého vozidla
 kategorie M2 o maximální hmotnosti nepřevyšující 3500 kg a každého vozidla kategorie
 N1; opěrky hlavy montované do takových vozidel musí odpovídat požadavkům předpisu č.
 25 ve znění podle série změn 03.
 5.4. Zvláštní požadavky na sedadla vybavená nebo schopná vybavení opěrkami hlavy
 5.4.1. Přítomnost opěrek hlavy nesmí být pro cestující ve vozidle zdrojem dalšího nebezpečí.
 Zejména nesmějí opěrky hlavy v jakékoli poloze užívání vykazovat nebezpečné nerovnosti
 povrchu nebo ostré hrany, které by mohly zvyšovat riziko nebo vážnost poranění
 cestujících.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 373/9
 5.4.2. Části přední a zadní plochy opěrek hlavy v oblasti 1 definované v bodě 6.8.1.1.3 musí
 vyhovět při zkoušce pohlcování energie.
 5.4.2.1. Tento požadavek se považuje za splněný, jestliže při zkouškách postupem podle přílohy 6
 nepřesáhne zpoždění zkušební hlavice 80 g spojitě po dobu delší než 3 ms. Mimo to se v
 průběhu zkoušky a po zkoušce nesmějí objevit žádné nebezpečné hrany.
 5.4.3. Části přední a zadní strany opěrky hlavy nacházející se v oblasti 2 podle definice v níže
 uvedeném bodě 6.8.1.2.2 musí být čalouněny tak, aby zabránily přímému kontaktu hlavy s
 částmi konstrukce opěrky a musí vyhovovat požadavkům výše uvedeného bodu 5.1.4
 použitelného na zadní části sedadel nacházející se v oblasti 2.
 5.4.4. Požadavky bodů 5.4.2 a 5.4.3 se nevztahují na části zadních ploch opěrek hlavy určených k
 instalaci na sedadla, za kterými nejsou další sedadla.
 5.4.5. Opěrka hlavy musí být připevněna k sedadlu nebo ke karoserii vozidla takovým způsobem,
 aby z čalounění opěrky hlavy nebo z jejího připevnění k opěradlu sedadla nemohly vlivem
 tlaku způsobeného zkušební hlavicí v průběhu zkoušky vyčnívat žádné tuhé a nebezpečné
 části.
 5.4.6. V případě sedadla vybaveného opěrkou hlavy mohou být požadavky uvedené v bodě 5.1.3
 se souhlasem technické zkušebny považovány za splněné, jestliže sedadlo vybavené
 opěrkou hlavy vyhovuje bodu 5.4.2.
 5.5. Výška opěrek hlavy
 5.5.1. Výška opěrek hlavy se měří podle bodu 6.5.
 5.5.2. Výška opěrek hlavy, které nejsou výškově seřiditelné, musí být nejméně 800 mm u sedadel
 prvé řady a nejméně 750 mm na ostatních místech k sezení.
 5.5.3. U výškově seřiditelných opěrek hlavy:
 5.5.3.1. musí být jejich výška nejméně 800 mm u sedadel prvé řady a nejméně 750 mm na ostatních
 místech k sezení; tato hodnota musí být naměřena v poloze mezi nejvyšší a nejnižší možnou
 nastavitelnou polohou;
 5.5.3.2. nesmí být možnost použití polohy odpovídající výšce menší než 750


text:
mm;
 5.5.3.3. jiná sedadla než přední mohou být vybavena opěrkami hlavy, které lze posunout do polohy
 odpovídající výšce menší než 750 mm za předpokladu, že cestující jasně pozná, že v této
 poloze se opěrka nemá používat;
 5.5.3.4. přední sedadla mohou být vybavena opěrkami hlavy, které se v případě neobsazených
 sedadel mohou samočinně posunout do polohy nižší než 750 mm za předpokladu, že se při
 obsazení sedadla samočinně vrátí do polohy pro použití.
 5.5.4. Rozměry dle výše uvedených bodů 5.5.2 a 5.5.3.1 mohou být zmenšeny tak, aby zůstal
 dostatečný volný prostor mezi opěrkou hlavy a vnitřním povrchem střechy, oken nebo jinou
 částí karoserie vozidla; tento volný prostor však nesmí přesáhnout 25 mm. V případě
 sedadel vybavených systémem posouvání nebo seřízení se tento požadavek vztahuje na
 všechny polohy sedadla. Mimo to odchylně od bodu 5.5.3.2 nesmí žádná z poloh pro použití
 odpovídat výšce menší než 700 mm.
 ---pagebreak--- L 373/10 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 5.5.5. Odchylně od požadavků na výšku podle bodů 5.5.2 a 5.5.3.1 nesmí být výška opěrky hlavy
 určené pro zadní střední sedadla nebo zadní střední místa k sezení menší než 700 mm.
 5.6. U sedadla, které může být vybaveno opěrkou hlavy, je nutno splnění požadavků bodů 5.1.3
 a 5.4.2 ověřit.
 5.6.1. Výška části zařízení, na kterém spočívá hlava, měřená podle bodu 6.5, musí být u výškově
 seřiditelných opěrek hlavy nejméně 100 mm.
 5.7. V případě zařízení, které nelze výškově nastavovat, nesmí být mezera mezi opěradlem
 sedadla a opěrkou hlavy větší než 60 mm. Pokud je opěrka hlavy výškově nastavitelná,
 nesmí být ve své nejnižší poloze více než 25 mm od horní hrany opěradla sedadla. V
 případě výškově seřiditelných sedadel nebo lavicových sedadel opatřených samostatnými
 opěrkami hlavy musí být tyto požadavky ověřeny pro všechny polohy sedadla nebo
 lavicového sedadla.
 5.8. V případě opěrek hlavy tvořící nedílnou část sedadla se bere v úvahu následující oblast:
 nad rovinou kolmou ke vztažné čáře ve vzdálenosti 540 mm od R-bodu.
 Mezi dvěma svislými podélnými rovinami procházejícími 85 mm na každé straně vztažné
 čáry. V této oblasti je povolen jeden nebo více otvorů se vzdáleností „a“, která, nezávisle na
 tvaru otvorů, může být větší než 60 mm, měřeno postupem podle bodu 6.7, pokud jsou i po
 provedení dalších zkoušek podle bodu 6.4.3.3.2 splněny požadavky bodu 5.11.
 5.9. V případě výškově nastavitelných opěrek hlavy je na části zařízení sloužícího jako opěrka
 hlavy povolen jeden nebo více otvorů se vzdáleností „a“, která, nezávisle na tvaru otvorů,
 může být větší než 60 mm, měřeno postupem podle bodu 6.7 za podmínky, že jsou i po
 provedení dalších zkoušek podle bodu 6.4.3.3.2 splněny požadavky bodu 5.11.
 5.10. Šířka opěrky hlavy musí být taková, aby poskytovala vhodnou oporu pro hlavu běžně sedící
 osoby. Jak je určeno podle postupu popsaného v níže uvedeném bodě 6.6, musí opěrka
 hlavy zaujímat prostor sahající nejméně 85 mm na každou stranu od svislé střední roviny
 sedadla, pro kterou je opěrka hlavy určena.
 5.11. Opěrka hlavy a její ukotvení musí být takové, aby maximální pohyb hlavy X směrem
 dozadu, který opěrka hlavy dovoluje a který


text:
se měří statickým postupem stanoveným podle
 níže uvedeného bodu 6.4.3, byl menší než 102 mm.
 5.12. Opěrka hlavy a její ukotvení musí být dostatečně pevné, aby opěrka unesla bez porušení
 zatížení uvedené v bodě 6.4.3.6. V případě opěrek hlavy tvořící nedílnou část sedadla se
 požadavky tohoto bodu použijí na tu část konstrukce opěradla sedadla, která se nachází se
 nad rovinou kolmou ke vztažné čáře ve vzdálenosti 540 mm od R-bodu.
 5.13. Pokud je opěrka hlavy nastavitelná, nesmí být možné zvednout ji nad maximální výšku pro
 používání s výjimkou záměrné akce uživatele odlišné od jakékoli jiné činnosti, která slouží
 k jejímu nastavení.
 5.14. Pevnost opěradla sedadla a jeho blokovacího zařízení se pokládá za vyhovující požadavkům
 stanoveným v bodě 6.2, když po zkoušení podle bodu 6.4.3.6 nedojde k porušení sedadla
 nebo opěradla sedadla; v opačném případě musí být prokázáno, že je sedadlo schopné
 vyhovět zkušebním požadavkům stanoveným v bodě 6.2.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 373/11
 5.15. Speciální požadavky na ochranu cestujících před pohybem zavazadel
 5.15.1. Opěradla sedadla
 Opěradla sedadla a/nebo opěrky hlavy umístěná tak, že tvoří přední hranici zavazadlového
 prostoru, musí být, pokud jsou veškerá sedadla umístěná a nastavená do normální polohy
 pro používání podle údajů výrobce, dostatečně pevná, aby chránila cestující před pohybem
 zavazadel během čelního nárazu. Tento požadavek se pokládá za splněný, pokud zůstane po
 provedení zkoušky popsané v příloze 9 opěradlo sedadla ve své pozici a blokovací
 mechanismus zůstane na svém místě. Je ale povolena deformace opěradla sedadla a jejího
 upevnění za předpokladu, že se přední obrysy těch částí zkoušeného opěradla sedadla
 a/nebo opěrky hlavy, které jsou tvrdší než 50 Shore A, nepřemístí dopředu od příčné svislé
 roviny, která prochází následovně:
 a) bodem 150 mm před R-bodem příslušného sedadla, pokud jde o součásti opěrky
 hlavy;
 b) bodem 100 mm před R-bodem příslušného sedadla, pokud jde o součásti opěradla
 sedadla;
 při vyloučení odskokové fáze zkušebních bloků.
 U opěrky hlavy tvořící nedílnou část sedadla je hranice mezi opěrkou hlavy a opěradlem
 sedadla definována rovinou kolmou ke vztažné čáře 540 mm od R-bodu.
 Veškerá měření se provádějí v podélné střední rovině příslušného sedadla nebo v poloze
 sezení pro každé místo k sezení vytvářející přední hranici zavazadlového prostoru.
 Během zkoušky popsané v příloze 9 musí zkušební bloky zůstat za opěradlem příslušného
 sedadla (sedadel).
 5.15.2. Oddělovací systémy
 Na žádost výrobce vozidla mohou být zkoušky popsané v příloze 9 provedeny s
 nainstalovaným oddělovacím systémem, pokud je takový systém dodáván jako standardní
 výbava daného typu vozidla.
 Oddělovací systémy, kovová síť umístěná nad opěradlo sedadel v jejich normální poloze
 pro používání musí být zkoušeny podle bodu 2.2 přílohy 9.
 Tento požadavek se pokládá za splněný, pokud během zkoušky zůstane oddělovací systém
 na svém místě. Je ale povolena deformace oddělovacího systému za předpokladu, že se
 přední obrys oddělovacího systému (včetně částí zkoušeného opěradla sedadla a/nebo
 opěrky hlavy (opěrek)), které jsou tvrdší než 50 Shore A, nepřemístí dopředu od příčné
 svislé roviny, která prochází následovně:
 a) bodem 150 mm před R-bodem příslušného sedadla u součástí opěrky hlavy;
 b) bodem 100 mm před R-bodem příslušného sedadla


text:
u součástí opěradla sedadla
 a součástí oddělovacího systému jiného než opěrky hlavy.
 ---pagebreak--- L 373/12 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 U opěrky hlavy tvořící nedílnou část sedadla je hranice mezi opěrkou hlavy a opěradlem
 sedadla definována v bodě 15.1.
 Veškerá měření se provádějí v podélné střední rovině příslušného sedadla nebo v poloze
 sezení pro každé místo k sezení vytvářející přední hranici zavazadlového prostoru.
 Po zkoušce se nesmí vyskytnout žádné ostré nebo drsné hrany, které by mohly zvýšit
 nebezpečí nebo riziko vážného úrazu cestujících.
 5.15.3. Požadavky bodů 5.13.1 a 5.13.2 se nevztahují na záchytné systémy zavazadel, které se v
 případě nárazu aktivují automaticky. Výrobce musí prokázat stanovisko technické
 zkušebny, že ochrana poskytovaná takovým systémem je rovnocenná systému popsanému
 v bodech 5.15.1 a 5.15.2.
 6. ZKOUŠENÍ
 6.1. Obecné požadavky týkající se všech zkoušek
 6.1.1. Opěradlo sedadla musí být, pokud je seřiditelné, zajištěno v poloze odpovídající sklonu
 vztažné čáry trupu figuríny co nejblíže úhlu 25° od svislice směrem dozadu popsané v
 příloze 3, pokud není výrobcem předepsáno jinak.
 6.1.2. Pokud je některé sedadlo, jeho blokovací mechanismus a jeho instalace shodná nebo
 symetrická s jiným sedadlem ve vozidle, může technická zkušebna podrobit zkoušce pouze
 toto sedadlo.
 6.1.3. V případě sedadel vybavených opěrkami hlavy musí být zkouška prováděna s opěrkami
 hlavy umístěnými do nejvíce nepříznivé polohy (všeobecné do nejvyšší polohy), kterou
 umožňuje nastavovací systém.
 6.2. Zkouška pevnosti opěradla a jeho systémů seřízení
 6.2.1. Na horní část konstrukce opěradla sedadla se přes prvek simulující záda figuríny
 vyobrazené v příloze 3 tohoto předpisu působí podélně a směrem dozadu silou, která
 vyvozuje moment 53 daNm vůči R-bodu. V případě lavicového sedadla, kde je část nebo
 celek nosné konstrukce (včetně konstrukce opěrek hlavy) společná pro více než jedno místo
 k sezení, se zkouška provede současně pro veškerá místa k sezení.
 6.3. Zkouška pevnosti ukotvení sedadla a systémů seřízení, blokování a posouvání sedadla
 6.3.1. Na celou karoserii vozidla nebo na její reprezentativní část se zepředu působí podélným
 vodorovným zpožděním nejméně 20 g po dobu 30 ms, v souladu s požadavky bodu 1
 přílohy 7. Na žádost výrobce může být alternativně použit zkušební impuls popsaný v
 příloze 9 – dodatek.
 6.3.2. Podle požadavků bodu 6.3.1 se působí podélným zpožděním zezadu.
 6.3.3. Požadavky výše uvedených bodů 6.3.1 a 6.3.2 musí být kontrolovány u každé polohy
 sedadla. V případě sedadel vybavených opěrkami hlavy musí být zkouška prováděna s
 opěrkami hlavy umístěnými do nejvíce nepříznivé polohy (všeobecné do nejvyšší polohy),
 kterou umožňuje nastavovací systém. Během zkoušky musí být sedadlo nastaveno do
 takové polohy, aby žádný vnější faktor nemohl zabránit uvolnění blokovacího systému.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 373/13
 Tyto podmínky budou pokládány za splněné, pokud bude sedadlo zkoušeno po nastavení do
 následujících poloh:
 podélné nastavení je zajištěno v poloze posunuté o jeden stupeň nebo o 10 mm od krajní
 přední obvyklé polohy pro řízení nebo od polohy pro použití podle výrobce (u sedadel s
 nezávisle nastavitelnou výškou je sedák sedadla umístěn ve své nejvyšší poloze);
 podélné nastavení je zajištěno v poloze posunuté o jeden stupeň nebo o 10 mm od


text:
krajní
 zadní obvyklé polohy pro řízení nebo od polohy pro použití podle výrobce (u sedadel s
 nezávisle nastavitelnou výškou je sedák sedadla umístěn ve své nejnižší poloze) a popřípadě
 v souladu s požadavky bodu 6.3.4.
 6.3.4. V případech, kdy vzhledem k uspořádání blokovacích systémů by v jiné poloze, než jaké
 jsou uvedeny v bodě 6.3.3, bylo rozložení sil působících na blokovací systémy a ukotvení
 sedadla méně příznivé než v polohách podle bodu 6.3.3, provedou se zkoušky pro tuto
 nejnepříznivější polohu sezení.
 6.3.5. Zkušební podmínky podle bodu 6.3.1 budou pokládány za splněné, pokud jsou na žádost
 výrobce nahrazeny nárazovou zkouškou celého pohybujícího se vozidla proti pevné
 překážce podle popisu v bodě 2 přílohy 7 tohoto předpisu. V tomto případě musí být
 sedadlo nastaveno do podmínek nejméně příznivého rozložení namáhání systému ukotvení
 podle podmínek výše uvedených bodů 6.1.1, 6.3.3 a 6.3.4.
 6.4. Zkouška vlastností opěrky hlavy
 6.4.1. Je-li opěrka hlavy seřiditelná, nastaví se do nejméně příznivé polohy (zpravidla nejvyšší
 polohy), jakou její systém seřízení umožňuje.
 6.4.2. V případě lavicového sedadla, kde je část nebo celek nosné konstrukce (včetně konstrukce
 opěrek hlavy) společná pro více než jedno místo k sezení, se zkouška provede současně pro
 veškerá místa k sezení.
 6.4.3. Zkouška
 6.4.3.1. Veškeré přímky včetně průmětu vztažné čáry musí být umístěny ve svislé střední rovině
 příslušného sedadla nebo místa k sezení (viz příloha 5 tohoto předpisu).
 6.4.3.2. Posunutá vztažná čára se určuje aplikací výchozí síly vyvozující dozadu působící moment
 37,3 daNm vůči R-bodu na součást simulující záda figuríny vyobrazené v příloze 3 tohoto
 předpisu.
 6.4.3.3. Pomocí kulové zkušební hlavice o průměru 165 mm se působí ve směru kolmém na
 posunutou vztažnou čáru ve vzdálenosti 65 mm pod horním okrajem opěrky hlavy
 počáteční silou vyvozující moment 37,3 daN vůči R-bodu, přitom musí být vztažná čára
 udržována ve své posunuté poloze podle bodu 6.4.3.2.
 6.4.3.3.1. Pokud existující otvory zabraňují uplatnění síly požadované v bodě 6.4.3.3 ve vzdálenosti
 65 mm pod horním okrajem opěrky hlavy, může se tato vzdálenost zmenšit tak, aby osa
 působení síly procházela střednicí části rámu, která je nejbližší k otvoru.
 6.4.3.3.2. V případech popsaných v bodech 5.8 a 5.9 se opakuje zkouška, při níž se s použitím koule o
 průměru 165 mm působí na každý otvor silou, která:
 ---pagebreak--- L 373/14 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 prochází těžištěm nejmenšího průřezu otvoru podél příčných rovin rovnoběžných se
 vztažnou čárou a
 vyvozuje moment 37,3 daNm vůči R-bodu.
 6.4.3.4. Určí se tečna Y ke kouli (hlavě), která je rovnoběžná k posunuté vztažné čáře.
 6.4.3.5. Změří se vzdálenost X mezi tečnou Y a posunutou vztažnou čárou, jak je popsáno ve výše
 uvedeném bodě 5.11.
 6.4.3.6. Ke kontrole účinnosti opěrky hlavy se zvýší výchozí zatížení podle specifikace výše
 uvedených bodů 6.4.3.3 a 6.4.3.3.2 na 89 daN, pokud předtím nedojde k porušení sedadla
 nebo opěradla sedadla.
 6.5. Určení výšky opěrky hlavy
 6.5.1. Všechny přímky včetně průmětu vztažné čáry se prokládají svislou rovinou souměrnosti
 příslušného sedadla nebo dotyčného místa k sezení, přitom průsečnicí této roviny se
 sedadlem je určen obrys opěrky hlavy a opěradla sedadla (viz obr. 1


text:
příloha 4 tohoto
 předpisu).
 6.5.2. Figurína popsaná v příloze 3 tohoto předpisu se umístí na sedadlo do obvyklé polohy.
 6.5.3. Průmět vztažné čáry figuríny, jak je vyobrazeno v příloze 3 tohoto předpisu, se poté u
 příslušného sedadla promítne do roviny specifikované dle výše uvedeného bodu 6.4.3.1.
 Tečna S k hornímu okraji opěrky hlavy se protáhne kolmo ke vztažné čáře.
 6.5.4. Vzdálenost H-bodu od R-bodu k tečně S je výškou, která se použije pro aplikaci požadavků
 bodu 5.5.
 6.6. Stanovení šířky opěrky hlavy
 (viz obr. 2 příloha 4 tohoto předpisu)
 6.6.1. Rovina S1 kolmá ke vztažné čáře a ležící 65 mm pod tečnou S definovanou podle výše
 uvedeného bodu 6.5.3 určuje průřez opěrky hlavy ohraničený obrysem C.
 6.6.2. Šířka opěrky hlavy, která se použije pro aplikaci požadavků výše uvedeného bodu 5.10, je
 vzdálenost „L“ měřená v rovině S1 mezi svislými podélnými rovinami P a P'.
 6.6.3. Šířka opěrky hlavy může být, pokud je to nezbytné, určena rovněž v rovině kolmé ke
 vztažné čáře 635 mm nad R-bodem sedadla, přičemž se tato vzdálenost měří podél vztažné
 čáry.
 6.7. Určení vzdálenosti „a“ otvorů opěrky hlavy
 (viz příloha 8 tohoto předpisu)
 6.7.1. Vzdálenost „a“ musí být určena pro každý otvor vůči přední straně opěrky hlavy pomocí
 koule o průměru 165 mm.
 6.7.2. Koule musí být v kontaktu s otvorem v takovém bodu oblasti otvoru, který umožňuje
 maximální zanoření koule, aniž by byla použita síla.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 373/15
 6.7.3. Vzdálenost mezi oběma body dotyku koule s otvorem představuje vzdálenost „a“, která se
 používá pro vyhodnocování požadavků výše uvedených bodů 5.8 a 5.9.
 6.8. Zkoušky pro kontrolu pohlcování energie opěradlem sedadla a opěrkou hlavy
 6.8.1. Povrch zadní části sedadel, které mají být kontrolovány se nachází v níže definovaných
 oblastech, na které lze aplikovat kouli o průměru 165 mm, když je sedadlo namontováno na
 vozidlo.
 6.8.1.1. Oblast 1
 6.8.1.1.1. V případě jednotlivých sedadel bez opěrek hlavy tato oblast zahrnuje zadní část opěradla
 mezi svislými podélnými rovinami, které procházejí ve vzdálenosti 100 mm na obě strany
 od podélné střední roviny každého vnějšího místa k sezení určeného výrobcem, a nad
 rovinou kolmou k vztažné čáře a procházející ve vzdálenosti 100 mm pod vrcholem
 opěradla sedadla.
 6.8.1.1.2. V případě lavicových sedadel bez opěrek hlavy se tato oblast prostírá mezi svislými
 podélnými rovinami, které procházejí ve vzdálenosti 100 mm na obě strany od podélné
 střední roviny každého vnějšího místa k sezení určeného výrobcem a nad rovinou kolmou
 k vztažné čáře a procházející ve vzdálenosti 100 mm pod vrcholem opěradla sedadla.
 6.8.1.1.3. V případě sedadel nebo lavicových sedadel s opěrkami hlavy se tato oblast prostírá mezi
 svislými podélnými rovinami, které procházejí ve vzdálenosti 70 mm na obě strany od
 podélné střední roviny sedadla nebo dotyčného místa k sezení, a nad rovinou kolmou k
 vztažné čáře a vzdálenou 635 mm od R-bodu. Je-li opěrka hlavy seřiditelná, nastaví se při
 zkoušce do nejméně příznivé polohy (zpravidla nejvyšší), jakou její systém seřízení
 umožňuje.
 6.8.1.2. Oblast 2
 6.8.1.2.1. V případě sedadel nebo lavicových sedadel bez opěrek hlavy a sedadel nebo


text:
lavicových
 sedadel s oddělitelnými nebo samostatnými opěrkami hlavy se oblast 2 prostírá nad
 rovinou kolmou k vztažné čáře a procházející ve vzdálenosti 100 mm od vrcholu opěradla,
 mimo části náležející do oblasti 1.
 6.8.1.2.2. V případě sedadel nebo lavicových sedadel s opěrkami hlavy tvořící nedílnou část sedadla
 se oblast 2 prostírá nad rovinou kolmou k vztažné čáře a procházející ve vzdálenosti 440
 mm od R-bodu sedadla nebo dotyčného místa k sezení, mimo části náležející do oblasti 1.
 6.8.1.3. Oblast 3
 6.8.1.3.1. Oblast 3 je definována jako část opěradla sedadla nebo lavicového sedadla umístěná nad
 vodorovnými rovinami definovanými podle výše uvedeného bodu 5.1.4.1.3 s výjimkou
 částí nacházejících se v oblastech 1 a 2.
 ---pagebreak--- L 373/16 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 6.9. Rovnocenné zkušební metody
 Pokud se používá jiné zkušební metody než jak je uvedeno výše v bodě 6.2, 6.3, 6.4 a v
 příloze 6, musí být prokázána její rovnocennost.
 7. SHODNOST VÝROBY
 Shoda výrobních metod musí odpovídat metodám stanoveným v DOHODĚ, příloha 2
 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), kde jsou specifikovány následující požadavky:
 7.1. Každé vozidlo schválené podle tohoto předpisu musí být vyráběno tak, aby odpovídalo
 schválenému typu při splnění požadavků stanovených ve výše uvedeném bodě 5. Ovšem v
 případě opěrek hlavy podle definice v bodech 2.12.2 a 2.12.3 nemůže nic zabránit tomu,
 aby vozidlo bylo shodné s vozidlem schváleného typu, i kdyby bylo prodáváno se sedadly,
 které nejsou vybaveny opěrkami hlavy.
 7.2. Příslušný orgán, který poskytl typové schválení, může kdykoliv přezkoumat metody pro
 kontrolu shodnosti používané v každé výrobní jednotce. Tento orgán může rovněž
 provádět nahodilé kontroly u sériově vyráběných vozidel se zaměřením na požadavky
 stanovené ve výše uvedeném bodě 5.
 8. SANKCE ZA NESHODU PŘI VÝROBĚ
 8.1. Schválení udělené typu vozidla podle tohoto předpisu může být odebráno, pokud nejsou
 požadavky stanovené ve výše uvedeném bodě 7.1 plněny nebo pokud vozidlo neuspěje při
 kontrole podle bodu 7.
 8.2. Pokud některá strana dohody používající tento předpis odebere schválení, které předtím
 poskytla, musí o tom vyrozumět druhou smluvní stranu používající tento předpis pomocí
 formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.
 9. ZMĚNA TYPU VOZIDLA A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ Z HLEDISKA SEDADEL,
 JEJICH UKOTVENÍ A/NEBO JEJICH OPĚREK HLAVY
 9.1. Každá změna typu vozidla, pokud jde o sedadla, jejich ukotvení a/nebo jejich opěrky hlavy,
 bude oznámena správnímu orgánu, který schválil typ vozidla. Tento orgán poté může:
 9.1.1. usoudit, že provedené změny zřejmě nemohou mít významnější negativní vliv a že tedy v
 každém případě vozidlo i nadále odpovídá požadavkům; nebo
 9.1.2. usoudit, že změny jsou dostatečně nevýznamné vzhledem k výsledkům ve výše uvedených
 bodech 6.2, 6.3 a 6.4, aby byly ověřeny pomocí výpočtů založených na výsledcích
 schvalovacích zkoušek; nebo
 9.1.3. požádat o další zprávu od technické zkušebny zodpovědné za provedení zkoušek.
 9.2. Potvrzení nebo odmítnutí schválení se specifikací změn bude sděleno stranám dohody
 používající tento předpis postupem podle bodu 4.3.
 9.3. Kompetentní úřad vydávající rozšíření schválení přidělí takovému rozšíření pořadové
 číslo, aby o něm informoval další strany dohody z roku 1958 používající tento předpis
 pomocí formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.
 ---pagebreak--- 27.12.2006


text:
CS Úřední věstník Evropské unie L 373/17
 10. DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY
 10.1. Pokud držitel schválení úplně zastaví výrobu zařízení schváleného podle tohoto předpisu,
 musí informovat orgán, který schválení udělil. Po obdržení příslušného sdělení informuje
 tento úřad o takové skutečnosti ostatní strany dohody z roku 1958 používající tento
 předpis, a to pomocí formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.
 11. NÁVOD K POUŽITÍ
 11.1. U sedadel vybavených nastavitelnými opěrkami hlavy musí výrobce poskytnout návod k
 obsluze, nastavení, blokování a pokud je to vhodné, i k demontáži opěrek hlavy.
 12. NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ZODPOVĚDNÝCH ZA
 PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK A NÁZVY A ADRESY SPRÁVNÍCH
 ORGÁNŮ
 Strany dohody používající tento předpis sdělí sekretariátu Organizace spojených národů
 názvy a adresy technických zkušeben zodpovědných za provádění schvalovacích zkoušek
 a rovněž správních orgánů , které vydávají schválení a kterým se mají zasílat formuláře
 potvrzující schválení nebo rozšíření nebo odmítnutí nebo odejmutí schválení vydaného v
 jiných zemích.
 13. PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
 13.1. Počínaje úředním datem vstoupení série změn 06 v platnost žádná ze smluvních stran
 používajících tento předpis neodmítne poskytnout schválení EHK podle tohoto předpisu ve
 znění série změn 06.
 13.2. Počínaje 1. říjnem 1999 poskytnou smluvní strany používající tento předpis schválení
 EHK pouze tehdy, pokud jsou požadavky tohoto předpisu ve znění podle série změn 06
 splněny.
 13.3. Počínaje 1. říjnem 2001 mohou smluvní strany používající tento předpis odmítnout uznání
 schválení, které nebylo poskytnuto ve shodě se sérií změn 06 k tomuto předpisu.
 13.4. Počínaje úředním datem vstupu série změn 07 v platnost neodmítne žádná smluvní strana
 používající tento předpis udělení schválení EHK podle tohoto předpisu ve znění podle
 série změn 07.
 13.5. Počínaje 24. měsícem po datu vstoupení série změn 07 v platnost poskytnou smluvní
 strany uplatňující tento předpis schválení EHK pouze tehdy, je-li typ schvalovaného
 vozidla shodný s požadavky tohoto předpisu ve znění série změn 07.
 13.6. Počínaje 48. měsícem po datu vstupu série změn 07 v platnost přestane platit existující
 schválení podle tohoto předpisu s výjimkou případu typu vozidla, které odpovídá
 požadavkům tohoto předpisu ve znění série změn 07.
 __________
 ---pagebreak--- L 373/18 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 Příloha 1
 SDĚLENÍ
 (maximální formát: A4 (210 × 297 mm))
 vydané: název administrativního orgánu:
 .......................
 .......................
 .......................
 ve věci: 2/ UDĚLENÉ SCHVÁLENÍ
 ROZŠÍŘENÉ SCHVÁLENÍ
 ODMÍTNUTÉ SCHVÁLENÍ
 ODEBRANÉ SCHVÁLENÍ
 DEFINITIVNÍ ZASTAVENÍ VÝROBY
 typu vozidla z hlediska pevnosti sedadel a jejich ukotvení u sedadel, která jsou nebo mohou být vybavena
 opěrkami hlavy nebo sedadel bez možnosti vybavení takovým zařízením a charakteristiky opěrek hlavy
 podle předpisu č. 17
 Schválení č. .................... Rozšíření č. .....................
 1. Obchodní název nebo značka motorového vozidla ................................
 2. Typ vozidla ...........................................................
 3. Jméno a adresa výrobce ........................................
 4. Pokud je to vhodné, jméno a adresa zástupce výrobce .........................................................................
 5. Popis sedadel ...................................................
 6. Počet sedadel vybavených nebo schopných vybavení opěrkami hlavy, nastavitelnými nebo
 nenastavitelnými ...........................................
 7. Popis seřizovacího, posouvacího a blokovacího systému sedadla nebo jeho části a popis systému
 ochrany cestujících proti pohybu zavazadel ........................................................................
 8. Popis ukotvení sedadla ...........................................
 9. Podélná poloha sedadla během zkoušky .....................
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední


text:
věstník Evropské unie L 373/19
 10. Vozidlo předloženo ke schválení dne .......................................
 11. Technická zkušebna zodpovědná za provádění schvalovacích zkoušek .............
 12. Datum protokolu vydaného tímto útvarem ...................................
 13. Číslo protokolu vydaného tímto útvarem ....................................
 14. Poznámky .................................................................
 15. Schválení uděleno/rozšířeno/odebráno 2/ .......................
 16. Důvod/y rozšíření (je-li relevantní) ..................................
 17. Umístění značky schválení na vozidle ................................
 18. Místo ...................................................................
 19. Datum ....................................................................
 20. Podpis ...............................................................
 21. Následující dokumenty opatřené výše uvedeným číslem schválení typu jsou přiloženy k tomuto
 sdělení:
 ... výkresy, schémata a plány sedadel, jejich ukotvení na vozidle, systému seřizování a
 posouvání sedadel a jejich částí a jejich blokovací zařízení;
 ... fotografie sedadel, jejich ukotvení, systému seřizování a posouvání sedadel a jejich částí a
 jejich blokovací zařízení a systému dodatečné ochrany cestujících proti pohybu zavazadel.
 Poznámka: U sedadel vybavených opěrkami hlavy podle definice v bodech 2.12.2 a 2.12.3 tohoto předpisu
 musí být opěrky hlavy zobrazeny na všech výkresech, schématech a fotografiích.
 _____________
 ___________________
 1/ Rozlišovací číslo země, která udělila/rozšířila/odmítla/odebrala schválení (viz podmínky
 schvalování v předpisu).
 2/ Nehodící se škrtněte.
 ---pagebreak--- L 373/20 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 Příloha 2
 USPOŘÁDÁNÍ ZNAČEK SCHVÁLENÍ TYPU
 Vzor A
 (viz body 4.4, 4.4.1, 4.4.2 a 4.4.3 tohoto předpisu)
 Vozidlo s alespoň jedním sedadlem vybaveným
 nebo schopným vybavení opěrkou hlavy
 a = min. 8 mm
 Výše uvedená značka schválení typu udává, pokud je upevněna na vozidle, že vozidlo tohoto
 příslušného typu bylo schváleno, pokud jde o pevnost sedadel vybavených nebo schopných vybavení
 opěrkami hlavy a s ohledem na vlastnosti opěrek hlavy, v Holandsku (E4) podle předpisu č. 17, pod
 schvalovacím číslem 072439. První dvě číslice čísla schválení typu udávají, že předpis již v okamžiku
 schvalování obsahoval sérii změn 07. Výše uvedená značka schválení typu rovněž udává, že typ vozidla je
 schválen podle předpisu č. 17 s ohledem na pevnost sedadel ve vozidlech, která nejsou vybavena nebo
 schopna vybavení opěrkami hlavy.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 373/21
 Vzor B
 (viz body 4.4; 4.4.1 a 4.4.2 tohoto předpisu)
 Vozidlo se sedadly nevybavenými
 nebo neschopnými vybavení opěrkami hlavy
 a = min. 8 mm
 Výše uvedená značka schválení typu udává, pokud je upevněna na vozidle, že vozidlo tohoto příslušného
 typu je opatřeno sedadly nevybavenými nebo neschopnými vybavení opěrkami hlavy a že bylo s ohledem
 na pevnost sedadel a jejich ukotvení schváleno v Holandsku (E4) podle předpisu č. 17 pod schvalovacím
 číslem schválení typu 072439. První dvě číslice čísla schválení typu udávají, že předpis již v okamžiku
 schvalování obsahoval sérii změn 07.
 .
 ---pagebreak--- L 373/22 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 Vzor C
 (viz bod 4.5 tohoto předpisu)
 Vozidlo s minimálně jedním sedadlem vybaveným
 nebo schopným vybavení opěrkami hlavy
 a = min. 8 mm
 Výše uvedená značka schválení typu udává, pokud je upevněna na vozidle, že vozidlo tohoto
 příslušného typu je opatřeno minimálně jedním sedadlem vybaveným nebo schopným vybavení opěrkou
 hlavy a že bylo schváleno v Holandsku (E4) podle předpisů č. 17 a 33. 1/
 Čísla schválení typu udávají, že k datu udělení schválení obsahoval předpis č. 17 sérii změn 07, ale
 předpis č.


text:
33 byl ještě v původním znění. Výše uvedená značka schválení typu rovněž udává, že tento typ
 vozidla byl schválen podle předpisu č. 17 s ohledem na pevnost těch sedadel na vozidle, která nejsou
 vybavena nebo schopna vybavení opěrkami hlavy.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 373/23
 Vzor D
 (viz bod 4.5 tohoto předpisu)
 Vozidlo se sedadly nevybavenými
 nebo neschopnými vybavení opěrkami hlavy
 a = min. 8 mm
 Výše uvedená značka schválení typu udává, pokud je upevněna na vozidle, že vozidlo tohoto příslušného
 typu je opatřeno sedadly nevybavenými nebo neschopnými vybavení opěrkami hlavy a že bylo schváleno v
 Holandsku (E4) podle předpisu č. 17 a 33. 1/ Čísla schválení typu udávají, že k datu udělení schválení
 obsahoval předpis č. 17 sérii změn 07, ale předpis č. 33 byl ještě v původním znění.
 ______________
 ____________________
 1/ Druhé číslo je uváděno pouze jako příklad.
 ___________
 ---pagebreak--- L 373/24 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 Příloha 3
 POSTUP STANOVENÍ H-BODU A SKUTEČNÉHO ÚHLU TRUPU PRO MÍSTA K SEZENÍ V
 MOTOROVÝCH VOZIDLECH
 1. ÚČEL
 Postup popsaný v této příloze se používá ke stanovení polohy H-bodu a skutečného úhlu
 trupu pro jedno nebo několik míst k sezení v motorovém vozidle a k ověření vztahu mezi
 změřenými údaji a konstrukčními hodnotami udanými výrobcem vozidla. 1/
 2. DEFINICE
 Pro účely této přílohy se:
 2.1. „vztažnými údaji“ rozumí jedna nebo několik z těchto vlastností místa k sezení:
 2.1.1. H-bod a R-bod a jejich vztah,
 2.1.2. skutečný úhel trupu a konstrukční úhel trupu a jejich vztah;
 2.2. „trojrozměrným zařízením ke stanovení H-bodu“ (zařízením 3DH) rozumí zařízení
 používané ke stanovení H-bodů a skutečných úhlů trupu. Toto zařízení je popsáno v
 dodatku 1 k této příloze;
 2.3. „H-bodem“ rozumí střed otáčení trupu a stehna u zařízení 3DH instalovaného na sedadle
 vozidla podle níže uvedeného bodu 4. H-bod je umístěn ve středu osy zařízení, které se
 nachází mezi průhledítky H-bodu na každé straně zařízení 3DH. H-bod odpovídá teoreticky
 R-bodu (tolerance jsou uvedeny níže v bodě 3.2.2). Jakmile je H-bod určen podle postupu
 popsaném v bodě 4., je pokládán vůči konstrukci sedáku sedadla za pevný a má se za to, že
 se pohybuje, když je sedadlo seřizováno;
 2.4. „R-bodem“ nebo „vztažným bodem místa k sezení“ rozumí konstrukční bod definovaný
 výrobcem vozidla pro každé místo k sezení a stanovený s ohledem na trojrozměrný vztažný
 systém;
 2.5. „čárou trupu“ rozumí osa snímače na zařízení 3DH, když je snímač v nejzazší poloze;
 2.6. „skutečným úhlem trupu“ rozumí skutečný úhel měřený mezi svislou čárou přes H-bod a
 čárou trupu s použitím zadního úhlového kvadrantu na zařízení 3DH. Skutečný úhel trupu
 odpovídá teoreticky konstrukčnímu úhlu trupu (tolerance viz níže uvedený bod 3.2.2);
 2.7. „konstrukčním úhlem trupu“ rozumí úhel, který svírá svislice procházející R-bodem s čárou
 trupu v poloze odpovídající konstrukční poloze opěradla sedadla určené výrobcem;
 1/ U jakéhokoliv místa k sezení jiného než přední sedadla, kde H-bod nemůže být stanoven za použití
 „trojrozměrného zařízení bodu 'H'“ nebo za použití postupů, je možno brát R-bod určený výrobcem za referenci podle
 uvážení příslušného orgánu.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník