text:
který podléhá kontrole a dohledu ze
 strany tohoto příslušného orgánu (7):
 Odesílatel, který potvrzuje výše uvedené údaje (8)
 Identifikace odesílatele (9)
 Místo, datum a podpis odesílatele
 527
 ---pagebreak--- (1) Podle čl. 3 odst. 1 přílohy TBT-5: Obchod s vínem Dohody o obchodu a spolupráci mezi
 Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným
 královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé.
 (2) V záznamech vývozce uveďte číslo sledovatelnosti zásilky, tj. pořadové číslo, které zásilku
 identifikuje.
 (3) Uveďte úplný název, adresu a kontaktní údaje příslušného orgánu v jednom z členských států
 Evropské unie nebo ve Spojeném království, z něhož se zásilka vyváží a který odpovídá za ověření
 informací uvedených v tomto osvědčení.
 (4) Uveďte způsob dopravy použitý k dodání do místa vstupu do Evropské unie nebo do Spojeného
 království; uveďte druh dopravy (loď, letadlo atd.), název dopravního prostředku (název lodi,
 číslo letu atd.)
 (5) Uveďte tyto informace:
  označení prodeje, jak je uvedeno na etiketě,
  jméno producenta,
  vinařská oblast,
  název země produkce (jeden z členských států Evropské unie nebo Spojené království),
  název zeměpisného označení, je-li relevantní,
  celkový obsah alkoholu v % objemových,
  barva produktu (uveďte pouze „červené“, „rosé“, „růžové“ nebo „bílé“),
  kód kombinované nomenklatury (kód KN).
 (6) Nádobou se rozumí nádoba na víno o objemu menším než 60 litrů. Počtem nádob může být
 počet lahví.
 (7) Uveďte úplný název, adresu a kontaktní údaje příslušného orgánu v jednom z členských států
 Evropské unie nebo ve Spojeném království.
 (8) Uveďte celé jméno, adresu a kontaktní údaje odesílatele.
 (9) Uveďte:
  V případě Evropské unie: číslo pro účely systému pro výměnu údajů o spotřební dani (SEED)
 nebo číslo plátce DPH v případě, že odesílatel nemá číslo SEED, nebo odkaz na číslo v
 seznamu nebo v registru podle čl. 8 odst. 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU)
 2018/273119;
  v případě Spojeného království: číslo pro účely systému pro výměnu údajů o spotřební dani
 (SEED) nebo číslo plátce DPH v případě, že odesílatel nemá číslo SEED, nebo odkaz na číslo
 WSB.
 119
 Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/273 ze dne 11. prosince 2017, kterým se doplňuje
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o systém povolení pro výsadbu révy,
 registr vinic, průvodní doklady a certifikaci, evidenční knihu vstupů a výstupů, povinná prohlášení,
 oznámení a zveřejňování oznamovaných informací, doplňuje se nařízení Evropského parlamentu a Rady
 (EU) č. 1306/2013, pokud jde o příslušné kontroly a sankce, mění se nařízení Komise (ES) č. 555/2008, (ES)
 č. 606/2009 a (ES) č. 607/2009 a zrušuje se nařízení Komise (ES) č. 436/2009 a nařízení Komise v přenesené
 pravomoci (EU) 2015/560 (Úř. věst. L 58, 28.2.2018, s. 1).
 528
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA TBT-XX – UJEDNÁNÍ PODLE ČL. TBT.9 ODST. 4 PRO PRAVIDELNOU VÝMĚNU INFORMACÍ O
 BEZPEČNOSTI NEPOTRAVINÁŘSKÝCH VÝROBKŮ A SOUVISEJÍCÍCH PREVENTIVNÍCH, OMEZUJÍCÍCH A
 NÁPRAVNÝCH OPATŘENÍCH
 [Tato příloha zavádí ujednání o pravidelné výměně informací mezi systémem Unie pro včasnou
 výměnu informací o nepotravinářských výrobcích určených spotřebitelům (RAPEX) nebo jeho
 nástupcem a databází Spojeného království týkající se dozoru


text:
nad trhem a bezpečnosti výrobků
 zřízenou podle nařízení o obecné bezpečnosti výrobků z roku 2005 nebo jejím nástupcem.
 V souladu s čl. TBT.9 odst. 8 ujednání stanoví, jaký druh informací se má vyměňovat, způsoby výměny
 a uplatňování pravidel ochrany důvěrnosti a osobních údajů.]
 529
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA TBT-ZZ – UJEDNÁNÍ PODLE ČL. TBT.9 ODST. 5 PRO PRAVIDELNOU VÝMĚNU INFORMACÍ O
 OPATŘENÍCH PŘIJATÝCH U NEVYHOVUJÍCÍCH NEPOTRAVINÁŘSKÝCH VÝROBKŮ, NA NĚŽ SE
 NEVZTAHUJE ČL. TBT.9 ODST. 4
 [Tato příloha zavádí ujednání o pravidelné výměně informací, včetně výměny informací
 elektronickými prostředky, o opatřeních přijatých u nevyhovujících nepotravinářských výrobků, na něž
 se nevztahuje čl. TBT.9 odst. 4.
 V souladu s čl. TBT.9 odst. 8 ujednání stanoví, jaký druh informací se má vyměňovat, způsoby výměny
 a uplatňování pravidel ochrany důvěrnosti a osobních údajů.]
 530
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA CUSTMS-1: OPRÁVNĚNÉ HOSPODÁŘSKÉ SUBJEKTY
 Článek 1 Kritéria pro oprávněné hospodářské subjekty a zacházení s nimi
 1. Kritéria stanovená pro uznání subjektu za oprávněný hospodářský subjekt uvedená v článku
 CUSTMS.9 [Oprávněné hospodářské subjekty] této dohody určí právní předpisy nebo postupy stran.
 Stanovená kritéria, která se zveřejní, zahrnují tato kritéria:
 a) žadatel se nedopustil žádného vážného nebo opakovaného porušení celních nebo daňových
 předpisů a nemá žádný záznam, pokud jde o závažné trestné činy související s jeho hospodářskou
 činností;
 b) žadatel prokáže vysokou úroveň kontroly svých operací a toku zboží prostřednictvím systému
 správy obchodních a případně dopravních záznamů, umožňující přiměřenou kontrolu ze strany
 celních úřadů;
 c) finanční solventnost, jež je považována za prokázanou, pokud je žadatel v dobré finanční situaci,
 která mu umožňuje plnit své závazky s řádným ohledem na charakteristiky druhu dané podnikatelské
 činnosti; a
 d) odpovídající normy bezpečnosti a zabezpečení, které se považují za splněné, pokud žadatel
 prokáže, že uplatňuje odpovídající opatření s cílem zajistit bezpečnost a zabezpečení mezinárodního
 dodavatelského řetězce, včetně oblastí kontroly fyzické integrity a kontroly přístupu, logistických
 procesů a nakládání se zvláštními druhy zboží, personálu a identifikace obchodních partnerů.
 2. Kritéria stanovená pro uznání subjektu za oprávněný hospodářský subjekt nesmí být navržena ani
 uplatňována tak, aby umožňovala nebo vytvářela svévolnou nebo neodůvodněnou diskriminaci mezi
 subjekty tam, kde existují stejné podmínky. Uvedená kritéria umožní, aby za oprávněné hospodářské
 subjekty byly uznány malé a střední podniky.
 3. Program obchodního partnerství uvedený v článku CUSTMS.9 [Oprávněné hospodářské subjekty]
 této dohody zahrnuje následující zacházení:
 a) při posuzování rizika příznivé zohlednění statusu oprávněného hospodářského subjektu
 uděleného druhou stranou ke snížení inspekcí nebo kontrol a při jiných opatřeních souvisejících s
 bezpečností;
 b) jestliže se celní orgán rozhodne pro inspekci zásilky, pak se přednostně zabývá zásilkami, na něž se
 vztahují vstupní nebo výstupní souhrnná celní prohlášení podaná oprávněným hospodářským
 subjektem;
 c) zohlednění statusu oprávněného hospodářského subjektu uděleného druhou stranou s cílem
 zacházet s daným oprávněným hospodářským subjektem jako s bezpečným a zabezpečeným
 partnerem při posuzování požadavků na obchodní partnery platných pro žadatele v rámci vlastního
 programu; a
 d) snahy o zavedení společného mechanismu pro zajištění kontinuity obchodní činnosti umožňujícího
 reagovat na přerušení obchodování z důvodu zvýšení úrovně varovných systémů, uzavření hranic
 a/nebo přírodních katastrof, nebezpečných havárií nebo jiných významných mimořádných událostí,
 kdy by celní orgány stran

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
mohly expedici přednostních zásilek oprávněných hospodářských subjektů
 v co největším možném rozsahu usnadnit a urychlit.
 531
 ---pagebreak--- Článek 2 Vzájemné uznávání a odpovědnost za provádění
 1. Status oprávněného hospodářského subjektu v rámci programů obchodního partnerství Unie a
 Spojeného království se uznává jako slučitelný a s držiteli statusu oprávněného hospodářského
 subjektu uděleného v rámci každého programu se zachází v souladu s článkem 4.
 2. Příslušnými programy obchodního partnerství jsou:
 a) oprávněné hospodářské subjekty Evropské unie (bezpečnost a zabezpečení). (ustanovení čl. 38
 odst. 2 písm. b) celního kodexu Unie) a
 b) program oprávněných hospodářských subjektů Spojeného království (bezpečnost a zabezpečení)
 (čl. 38 odst. 2 písm. b) celního kodexu Unie, jak je zachován ve vnitrostátním právu Spojeného
 království).
 3. Za provádění ustanovení této přílohy odpovídají celní orgány vymezené v článku OTH.1 písm. b)
 [Definice] (dále jen „celní orgány“).
 Článek 3 Slučitelnost
 1. Strany spolupracují na zachování slučitelnosti norem uplatňovaných na každý ze svých programů
 obchodního partnerství, pokud jde o tyto záležitosti:
 a) postup podávání žádostí o udělení statusu oprávněného hospodářského subjektu;
 b) posuzování žádostí o status oprávněného hospodářského subjektu;
 c) udělování statusu oprávněného hospodářského subjektu; a
 d) správa, monitorování, pozastavení a opětovné posouzení, odejmutí statusu oprávněného
 hospodářského subjektu.
 Strany zajistí, aby jejich celní orgány monitorovaly soulad oprávněných hospodářských subjektů s
 příslušnými podmínkami a kritérii.
 2. Strany dokončí společný pracovní program stanovící minimální počet společných potvrzení držitelů
 statusu oprávněného hospodářského subjektu uděleného v rámci každého programu obchodního
 partnerství, která musí být dokončena nejpozději do konce roku 2021.
 3. Strany zajistí, aby jejich programy obchodního partnerství fungovaly v souladu s příslušnými
 normami rámce SAFE.
 Článek 4 Zacházení s držiteli statusu
 1. Každá strana poskytne zacházení srovnatelné se zacházením, jakému se dostane oprávněným
 hospodářským subjektům v rámci programu obchodního partnerství druhé strany. Toto zacházení
 zahrnuje zejména zacházení stanovené v čl. 1 odst. 3.
 2. Každá strana může pozastavit zacházení uvedené v čl. 1 odst. 3 oprávněnému hospodářskému
 subjektu v rámci programu obchodního partnerství druhé strany podle této dohody, jestliže uvedený
 oprávněný hospodářský subjekt přestane splňovat právní požadavky. Uvedené pozastavení se
 532
 ---pagebreak--- neprodleně sdělí druhému celnímu orgánu spolu s případnými doplňujícími informacemi o důvodech
 pozastavení.
 3. Každá strana neprodleně informuje druhou stranu v případě, že zjistí nesrovnalost, které se
 dopustil oprávněný hospodářský subjekt, který získal oprávnění od celního orgánu druhé strany, aby
 jí umožnil přijmout podložené rozhodnutí o možném zrušení nebo pozastavení členství dotyčného
 subjektu.
 Článek 5 Výměna informací a komunikace
 1. Strany usilují při provádění této dohody o účinnou vzájemnou komunikaci. Vyměňují si informace
 a podporují komunikaci v souvislosti se svými programy obchodního partnerství zejména:
 a) včasným poskytováním aktuálních informací o fungování a vývoji svých programů obchodního
 partnerství;
 b) podílením se na vzájemně prospěšných výměnách informací týkajících se bezpečnosti
 dodavatelského řetězce;
 c) určením kontaktních míst svých příslušných programů obchodního partnerství a poskytnutím
 kontaktních údajů těchto míst druhé straně; a
 d) usnadněním efektivní vzájemné komunikace mezi Generálním ředitelstvím pro daně a celní unii
 Evropské komise a daňovou a celní správou Spojeného království s cílem posílit postupy řízení rizik v
 rámci svých příslušných programů obchodního partnerství, pokud


text:
jde o bezpečnost dodavatelského
 řetězce na straně oprávněných hospodářských subjektů.
 2. Informace a související údaje se vyměňují systematicky a s využitím elektronických prostředků.
 3. Údaje, které mají být vyměňovány v souvislosti s oprávněnými hospodářskými subjekty, zahrnují:
 a) název;
 b) adresu;
 c) status členství;
 d) datum potvrzení nebo oprávnění;
 e) pozastavení a zrušení;
 f) jedinečné číslo oprávnění nebo identifikační číslo (ve formě, kterou vzájemně určí celní orgány); a
 g) další údaje, které mohou být vzájemně určeny mezi celními orgány, případně za použití
 nezbytných ochranných opatření.
 Výměna údajů začíná vstupem této dohody v platnost.
 4. Strany vynaloží veškeré úsilí, aby do šesti měsíců od vstupu této dohody v platnost zavedly
 ujednání pro plně automatizovanou výměnu údajů uvedených v odstavci 3, a v každém případě
 provedou takové ujednání nejpozději jeden rok po vstupu této dohody v platnost.
 533
 ---pagebreak--- Článek 6 Zacházení s údaji
 Na veškerou výměnu informací mezi stranami podle této přílohy se obdobně vztahuje důvěrnost a
 ochrana informací stanovená v článku 12 [Výměna informací a důvěrnost] Protokolu o vzájemné
 správní pomoci v celních otázkách.
 Článek 7 Konzultace a přezkum
 Provádění ustanovení této přílohy pravidelně přezkoumává specializovaný obchodní výbor pro celní
 spolupráci a pravidla původu. Uvedený přezkum zahrnuje:
 a) společná potvrzení statusu oprávněných hospodářských subjektů uděleného každou stranou s
 cílem identifikovat slabé a silné stránky při provádění této přílohy;
 b) výměny názorů na údaje, které mají být sdíleny, a zacházení se subjekty.
 Článek 8 Pozastavení a ukončení
 1. Kterákoli strana může přistoupit k postupu stanovenému v odstavci 2 v případě, že nastane
 některá z těchto okolností:
 a) Před vstupem této dohody v platnost nebo do tří měsíců od jejího vstupu v platnost
 učinila druhá strana podstatné změny právních ustanovení uvedených v čl. 2 odst. 2,
 které byly posouzeny s cílem zjistit, zda jsou programy obchodního partnerství slučitelné,
 přičemž slučitelnost vyžadovaná pro uznání podle čl. 2 odst. 1 přestala existovat.
 b) Ustanovení čl. 5 odst. 2 [Výměna informací a komunikace] nejsou použitelná.
 2. V případě, že nastane některá z okolností uvedených v odst. 1 písm. a) nebo b), může kterákoli
 strana 60 dní poté, co druhé straně oznámila svůj záměr, pozastavit uznání uvedené v čl. 2 odst.
 1 [Vzájemné uznávání a odpovědnost za provádění].
 3. Pokud jedna ze stran oznámí svůj záměr pozastavit uznání uvedené v čl. 2 odst. 1 [Vzájemné
 uznávání a odpovědnost za provádění] v souladu s odstavcem 2 tohoto článku, může druhá
 strana požádat o konzultace ve specializovaném obchodním výboru pro celní spolupráci a
 pravidla původu. Tyto konzultace se uskuteční do 60 dnů od podání žádosti.
 4. Kterákoli strana může přistoupit k postupu stanovenému v odstavci 5 v případě, že nastane
 některá z těchto okolností:
 a) Druhá strana změní svůj program oprávněných hospodářských subjektů nebo provádění
 tohoto programu tak, že slučitelnost vyžadovaná pro uznání podle čl. 2 odst. 1
 [Vzájemné uznávání a odpovědnost za provádění] přestala existovat;
 b) společná potvrzení stanovená v čl. 3 odst. 2 [Slučitelnost] nestvrzují slučitelnost
 příslušných programů oprávněných hospodářských subjektů stran.
 5. V případě, že nastane některá z okolností uvedených v odst. 4 písm. a) nebo


text:
b), může kterákoli
 strana požádat o konzultace s druhou stranou v rámci specializovaného obchodního výboru pro
 celní spolupráci a pravidla původu. Tyto konzultace se uskuteční do 60 dnů od podání žádosti.
 Pokud se strana 90 dnů po podání žádosti stále domnívá, že slučitelnost požadovaná pro uznání
 534
 ---pagebreak--- podle čl. 2 odst. 1 [Vzájemné uznání a odpovědnost za provádění] přestala existovat, může druhé
 straně oznámit svůj záměr pozastavit uznání svého programu. Pozastavení nabývá účinku 30 dnů
 po oznámení.
 535
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA SERVIN-1: STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ
 Úvodní poznámky
 1. Listina závazků Evropské unie stanoví podle článku SERVIN 2.7 [Nesouladná opatření a
 výjimky – liberalizace investic], článku SERVIN.3.6 [Nesouladná opatření – přeshraniční obchod
 službami] a článku SERVIN 5.50 [Nesouladná opatření – právní služby] výhrady, jež Spojené království
 a Unie přijaly s ohledem na opatření, jež nejsou v souladu s povinnostmi uloženými podle:
 (a) článků SERVIN.2.2 [Přístup na trh – liberalizace investic] nebo SERVIN.3.2 [Přístup na trh
 – přeshraniční obchod službami];
 (b) článku SERVIN.3.3 [Místní přítomnost – přeshraniční obchod službami];
 (c) článků SERVIN.2.3 [Přístup na trh – liberalizace investic] nebo SERVIN.3.4 [Přístup na trh
 – přeshraniční obchod službami];
 (d) článků SERVIN.2.4 [Zacházení podle nejvyšších výhod – liberalizace investic] nebo
 SERVIN.3.5 [Zacházení podle nejvyšších výhod – přeshraniční obchod službami];
 (e) článku SERVIN.2.5 [Vrcholné vedení a správní rady];
 (f) článku SERVIN.2.6 [Výkonnostní požadavky]; nebo
 (g) článku SERVIN.5.49 [Povinnosti – právní služby].
 2. Výhradami strany nejsou dotčena práva a povinnosti stran podle GATS.
 3. Každá výhrada obsahuje následující části:
 (a) v části „Odvětví“ se uvádí obecně odvětví, jehož se výhrada týká;
 (b) v části „Pododvětví“ se uvádí konkrétní pododvětví, jehož se výhrada týká;
 (c) v části „Klasifikace průmyslového odvětví“ se případně uvádí činnost, jíž se výhrada týká,
 podle Centrální klasifikace produkce (CPC) Mezinárodní standardní klasifikace
 ekonomických činností (ISIC) Rev. 3.1, nebo jak je jinak výslovně popsána v této výhradě;
 (d) v části „Druh výhrady“ se upřesňuje povinnost podle odstavce 1, jíž se výhrada týká;
 (e) v části „Úroveň státní správy“ se uvádí úroveň státní správy, na niž se uplatňuje
 opatření, jehož se výhrada týká;
 (f) v části „Opatření“ se uvádějí právní předpisy či jiná opatření, jichž se výhrada týká, které
 jsou případně upřesněny v části „Popis“. Opatření uvedené v části „Opatření“:
 (i) je opatření, jak bylo k datu vstupu této dohody v platnost změněno, zachováno
 nebo opětovně zavedeno;
 (ii) zahrnuje podřízené opatření přijaté či zachované na základě nadřazeného
 opatření a v souladu s ním a
 (iii) v případě listiny závazků Evropské unie zahrnuje právní předpisy či jiná opatření,
 jimiž se na úrovni členského státu provádí směrnice, a
 536
 ---pagebreak--- (g) v části „Popis“ se upřesňují nesouladné aspekty stávajícího opatření, jehož se výhrada
 týká.
 4. Pro upřesnění je třeba uvést, že pokud strana přijme nové opatření na úrovni státní správy
 odlišné od úrovně, na které byla výhrada původně přijata, a toto nové opatření fakticky nahrazuje –
 na území, na které se vztahuje, – nesouladný aspekt původního opatření uvedeného v části
 „Opatření“, nové opatření se považuje za „změnu“ původního opatření ve smyslu čl. SERVIN.2.7
 [Nesouladná opatření – liberalizace investic]


text:
odst. 1 písm. c); článku SERVIN.3.6 [Nesouladná
 opatření – přeshraniční obchod službami] odst. 1 písm. c); a čl. 4.5 [Nesouladná opatření – vstup a
 dočasný pobyt fyzických osob za účelem podnikání] písm. c) a článku SERVIN.5.50 [Nesouladná
 opatření – právní služby].
 5. Při výkladu výhrady musí být zohledněny všechny její části. Výhrada je vysvětlena na základě
 příslušných povinností podle kapitol, k nimž se vztahuje. Část „Opatření“ má přednost před všemi
 ostatními částmi.
 6. Pro účely listin závazků Spojeného království a Unie se rozumí:
 (a) výrazem „ISIC Rev. 3.1“ Mezinárodní standardní klasifikace ekonomických činností
 Statistického oddělení OSN (International Standard Industrial Classification of All
 Economic Activities), Statistical Papers, řada M, č. 4, ISIC Rev. 3.1, 2002;
 (b) „CPC“ prozatímní Centrální klasifikace produkce (Statistical Papers, řada M, č. 77, Odbor
 pro ekonomické a sociální otázky, Statistické oddělení OSN, New York, 1991).
 7. Pro účely listin závazků Spojeného království a Unie se výhrada týkající se požadavku na
 místní přítomnost na území Unie nebo Spojeného království týká článku SERVIN.3.3 [Místní
 přítomnost], nikoli však článku SERVIN.3.2 [Přístup na trh] nebo článku SERVIN.3.4 [Národní
 zacházení]. Takový požadavek navíc není výhradou, která by se týkala článku SERVIN.2.3 [Národní
 zacházení].
 8. Výhrada přijatá na úrovni Unie se týká opatření Unie a členského státu na úrovni ústředních
 orgánů státní správy nebo opatření státní správy v rámci členského státu, pokud není některý členský
 stát z výhrady vyloučen. Výhrada přijatá členským státem se týká opatření státní správy na ústřední,
 regionální nebo místní úrovni dotčeného členského státu. Pro účely výhrad Belgie zahrnuje ústřední
 úroveň státní správy federální vládu a vlády regionů a společenství, neboť každá z nich disponuje
 rovnocennou legislativní pravomocí. Pro účely výhrad Unie a jejích členských států se regionální
 úrovní státní správy ve Finsku rozumí Ålandské ostrovy. Výhrada přijatá na úrovni Spojeného
 království se týká opatření státní správy na ústřední, regionální nebo místní úrovni.
 9. Níže uvedený seznam výhrad nezahrnuje opatření týkající se kvalifikačních požadavků a
 postupů, technických norem a licenčních požadavků a postupů, pokud tato opatření nepředstavují
 omezení ve smyslu článků SERVIN.2.2 [Přístup na trh – liberalizace investic], SERVIN.2.3 [Národní
 zacházení – liberalizace investic], SERVIN.3.2 [Přístup na trh – přeshraniční obchod službami],
 SERVIN.3.3 [Místní přítomnost – přeshraniční obchod službami], SERVIN.3.4 [Národní zacházení –
 přeshraniční obchod službami] nebo SERVIN 5.49 [Povinnosti – právní služby]. Mezi tato opatření
 může patřit zejména potřeba získat licenci, splnit povinnosti univerzální služby, mít uznány
 kvalifikace v regulovaných odvětvích, absolvovat určité zkoušky včetně jazykového
 přezkoušení, splnit požadavek na členství v souvislosti s určitou profesí, například členství v
 určité profesní organizaci, mít místního zástupce pro službu nebo udržovat místní adresu,
 537
 ---pagebreak--- nebo jakékoli jiné nediskriminační požadavky, že některé činnosti nesmějí být vykonávány v
 chráněných zónách nebo oblastech. I když tato opatření nejsou uvedena, platí i nadále.
 10. Pro upřesnění je třeba uvést, že v případě Unie platí, že povinnost udělit národní zacházení
 nezahrnuje požadavek rozšířit na fyzické nebo právnické osoby Spojeného království zacházení
 udílené v členském státě podle Smlouvy o fungování Evropské unie nebo podle jakéhokoli opatření
 přijatého podle uvedené smlouvy, včetně provádění v členských státech:
 (i)


text:
fyzickým osobám nebo rezidentům jiného členského státu nebo nebo
 (ii) právnickým osobám založeným nebo organizovaným podle práva jiného členského státu
 nebo Unie, jež mají sídlo, správní ústředí nebo hlavní místo podnikání v Unii.
 11. Zacházením udíleným právnickým osobám založeným investory jedné strany v souladu s
 právem druhé strany (v případě Unie včetně práva některého členského státu), jež mají sídlo, správní
 ústředí nebo hlavní místo podnikání v této druhé straně, nejsou dotčeny podmínky či povinnosti,
 které mohly být takové právnické osobě v souladu s kapitolou 2 [Liberalizace investic] hlavou II
 [Služby a investice] dílem prvním[Obchod] části druhé [Obchod, doprava a rybolov] uloženy, když se
 v této druhé straně usazovala, a jež nadále platí.
 12. Listiny závazků se vztahují pouze na území Spojeného království a Unie v souladu s články
 FINPROV.1 [Územní působnost] a OTH.9 [Zeměpisná působnost] a jsou relevantní pouze v kontextu
 obchodních vztahů Unie a jejích členských států se Spojeným královstvím. Nejsou jimi dotčena práva
 a povinnosti členských států podle práva Unie.
 13. Pro upřesnění je třeba uvést, že nediskriminační opatření nepředstavují omezení přístupu ve
 smyslu článků SERVIN. 2.2 [Přístup na trh – liberalizace investic], SERVIN.3.2 [Přístup na trh –
 přeshraniční obchod službami] nebo SERVIN.5.49 [Povinnosti – právní služby], pokud jde o jakékoli
 opatření:
 (a) vyžadující oddělení vlastnictví infrastruktury od vlastnictví zboží nebo služeb
 poskytovaných prostřednictvím této infrastruktury v zájmu spravedlivé hospodářské
 soutěže, například v oblasti energetiky, dopravy a telekomunikací;
 (b) omezující koncentraci vlastnictví v zájmu spravedlivé hospodářské soutěže;
 (c) usilující o ochranu a zachování přírodních zdrojů a životního prostředí, včetně omezení
 dostupnosti, počtu a rozsahu udělovaných koncesí a uložení moratoria či zákazu;
 (d) omezující počet udělených povolení z důvodu technických či fyzikálních překážek,
 například telekomunikačního spektra a frekvencí, nebo
 (e) vyžadující, aby určité procento akcionářů, vlastníků, partnerů nebo vedoucích
 pracovníků podniku mělo kvalifikaci pro výkon určité profese, jako je právník nebo
 účetní, nebo tuto profesi vykonávalo.
 14. Pokud jde o finanční služby: Na rozdíl od zahraničních dceřiných společností nepodléhají
 pobočky, až na některé omezené výjimky, které finanční instituce nepocházející z Evropské unie zřídí
 přímo v členském státě, nařízením souvisejícím s obezřetností, která jsou harmonizována na úrovni
 Unie, což takovým dceřiným společnostem poskytuje větší prostor k zřizování nových podniků a
 poskytování přeshraničních služeb po celém území Unie. Takové pobočky tedy mají povolení působit
 na území členského státu za podmínek, které jsou rovnocenné podmínkám, jež platí pro domácí
 538
 ---pagebreak--- finanční instituce daného členského státu, a může od nich být vyžadováno splnění řady konkrétních
 požadavků souvisejících s obezřetností, například v případě bankovnictví a služeb týkajících se
 cenných papírů se může jednat o oddělenou kapitalizaci a další požadavky na platební schopnost a
 požadavky na ohlašování nebo zveřejňování účetnictví, v případě pojištění se může jednat o zvláštní
 požadavky na záruky a vklady, oddělenou kapitalizaci, umístění aktiv představujících technickou
 rezervu v dotyčném členském státě a alespoň třetinové míry solventnosti.
 V níže uvedeném seznamu výhrad jsou použity tyto zkratky:
 UK Spojené království
 EU Evropská unie včetně všech členských států
 AT Rakousko IE Irsko
 BE Belgie IT Itálie
 BG Bulharsko LT Litva
 CY Kypr LU Lucembursko


text:
CZ Česká republika LV Lotyšsko
 DE Německo MT Malta
 DK Dánsko NL Nizozemsko
 EE Estonsko PL Polsko
 EL Řecko PT Portugalsko
 ES Španělsko RO Rumunsko
 FI Finsko SE Švédsko
 FR Francie SI Slovinsko
 HR Chorvatsko SK Slovenská republika
 HU Maďarsko
 539
 ---pagebreak--- Listina závazků Unie
 Výhrada č. 1 – Všechna odvětví
 Výhrada č. 2 – Odborné služby (kromě zdravotnických profesí)
 Výhrada č. 3 – Odborné služby (zdravotní péče a maloobchodní prodej léčivých přípravků)
 Výhrada č. 4 – Služby v oblasti výzkumu a vývoje
 Výhrada č. 5 – Služby v oblasti nemovitostí
 Výhrada č. 6 – Podnikatelské služby
 Výhrada č. 7 – Komunikační služby
 Výhrada č. 8 – Stavební služby
 Výhrada č. 9 – Distribuční služby
 Výhrada č. 10 – Služby v oblasti vzdělávání
 Výhrada č. 11 – Environmentální služby
 Výhrada č. 12 – Finanční služby
 Výhrada č. 13 – Zdravotní služby a sociální péče
 Výhrada č. 14 – Cestovní ruch a související služby
 Výhrada č. 15 – Rekreační, kulturní a sportovní služby
 Výhrada č. 16 – Služby v dopravě a pomocné služby v dopravě
 Výhrada č. 17 – Činnosti v oblasti energetiky
 Výhrada č. 18 – Zemědělství, rybářství a výroba
 540
 ---pagebreak--- Výhrada č. 1 – Všechna odvětví
 Odvětví: Všechna odvětví
 Druh výhrady: Přístup na trh
 Národní zacházení
 Zacházení podle nejvyšších výhod
 Výkonnostní požadavky
 Vrcholné vedení a správní rady
 Povinnosti pro právní služby
 Kapitola / Oddíl Liberalizace investic; přeshraniční obchod službami a regulační rámec
 pro právní služby
 Úroveň státní správy: EU / členský stát (není-li uvedeno jinak)
 Popis:
 a) Druh usazení
 Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a regulační rámec pro právní služby – povinnosti:
 EU: Zacházení přiznané podle Smlouvy o fungování EU právnickým osobám založeným podle práva
 Unie nebo členského státu, které mají sídlo, správní ústředí nebo hlavní místo podnikání v Unii,
 včetně těch, které jsou v Unii založeny investory ze Spojeného království, se neposkytuje právnickým
 osobám usazeným mimo Unii, ani pobočkám nebo zastoupením těchto právnických osob, včetně
 poboček nebo zastoupení právnických osob Spojeného království.
 Právnickým osobám založeným podle práva Unie nebo členského státu, které mají v Unii pouze sídlo,
 může být poskytnuto méně příznivé zacházení, ledaže lze prokázat, že mají skutečnou a trvalou
 vazbu s hospodářstvím některého z členských států.
 Opatření:
 EU: Smlouva o fungování Evropské unie.
 Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení, vrcholné vedení a správní rady:
 Tato výhrada se vztahuje pouze na zdravotní či sociální péči nebo služby v oblasti vzdělávání:
 EU (týká se též regionální úrovně státní správy): Kterýkoli členský stát může při prodeji či převodu
 svých majetkových podílů ve stávajícím státním podniku nebo vládním subjektu poskytujícím
 zdravotní či sociální péči nebo služby v oblasti vzdělávání (CPC 93, 92) nebo aktiv takového podniku
 či subjektu zakázat či uložit omezení vlastnictví takových podílů nebo aktiv nebo omezit možnost
 vlastníků takových podílů nebo aktiv kontrolovat výsledný podnik, pokud jde o investory ze
 Spojeného království nebo jejich podniky. Pokud jde o takový prodej nebo jiný převod, jakýkoli
 členský stát může přijmout či zachovat jakékoli opatření, jež se týká státní příslušnosti vrcholného


text:
vedení nebo členů správních rad, a také jakékoli opatření omezující počet poskytovatelů.
 Pro účely této výhrady:
 541
 ---pagebreak--- (i) se jakékoli opatření zachované nebo přijaté po datu vstupu této dohody v platnost,
 které v době prodeje nebo jiného převodu zakazuje nebo ukládá omezení ohledně
 vlastnictví majetkových podílů nebo aktiv nebo ukládá podmínku státní příslušnosti
 nebo ukládá omezení počtu poskytovatelů, jak je popsáno v této výhradě, považuje za
 stávající opatření a
 (ii) „státním podnikem“ se rozumí podnik ve vlastnictví členského státu nebo jím
 kontrolovaný prostřednictvím vlastnických podílů a zahrnuje také podniky založené po
 dni vstupu této dohody v platnost výhradně pro účely prodeje nebo převodu
 majetkových podílů nebo aktiv stávajícího státního podniku nebo vládního subjektu.
 Opatření:
 EU: Stanoveno ve výše uvedené části „Popis“.
 Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a regulační rámec pro právní služby – povinnosti:
 V AT: K provozování pobočky musí korporace z jiných zemí než z Evropského hospodářského
 prostoru (EHP) jmenovat alespoň jednu osobu odpovědnou za její zastupování, která je rakouským
 rezidentem.
 Vedoucí pracovníci (generální ředitelé, fyzické osoby) odpovědní za dodržování rakouského
 živnostenského zákona (Gewerbeordnung) musí mít bydliště v Rakousku.
 V BG: Zahraniční právnické osoby, nejsou-li usazeny podle právních předpisů členského státu
 Evropského hospodářského prostoru (EHP), smí podnikat a vykonávat činnosti, jsou-li v Bulharské
 republice usazeny ve formě společnosti zapsané v obchodním rejstříku. Ke zřízení poboček je nutné
 povolení.
 Zastoupení zahraničních podniků musí být registrována v bulharské obchodní a průmyslové komoře
 a nesmí provozovat hospodářskou činnost; mohou pouze propagovat svého vlastníka a jednat jako
 zástupce či agent.
 V EE: Pokud alespoň polovina členů řídícího managementu společnosti s ručením omezeným,
 akciové společnosti nebo pobočky není rezidentem Estonska, jiného členského státu EHP nebo
 Švýcarské konfederace, určí společnost s ručením omezeným, akciová společnost nebo zahraniční
 společnost kontaktní místo, jehož estonskou adresu lze použít pro doručování procesních písemností
 podniku a prohlášení o záměru adresovaných podniku (tj. pobočce zahraniční společnosti).
 Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení; přeshraniční obchod službami – přístup na trh a
 regulační rámec pro právní služby – povinnosti:
 Ve FI: Alespoň jeden ze společníků ve veřejné obchodní společnosti nebo jeden ze společníků v
 komanditní společnosti musí mít pobyt v zemi EHP nebo, je-li společníkem právnická osoba, musí být
 usazena v zemi EHP (pobočky nejsou povoleny). Registrační orgán může udělit výjimku.
 Soukromé subjekty mohou provozovat obchodní činnost, pokud mají pobyt v zemi EHP.
 Pokud zahraniční organizace ze země mimo EHP hodlá podnikat či obchodovat zřízením pobočky ve
 Finsku, potřebuje povolení k obchodu.
 542
 ---pagebreak--- Podmínku pobytu v zemi EHP musí splňovat alespoň jeden z řádných a jeden ze zastupujících členů
 správní rady a výkonný ředitel. Registrační orgán může udělit jednotlivým společnostem výjimku.
 Ve SE: Zahraniční společnost, která se ve Švédsku neusadila jako právnická osoba nebo která podniká
 prostřednictvím obchodního zástupce, musí provádět své obchodní operace prostřednictvím
 pobočky zřízené ve Švédsku s nezávislým vedením a odděleným účetnictvím. Výkonný ředitel
 pobočky a jeho náměstek, pokud je jmenován, musí být rezidenty EHP. Fyzická osoba, která není
 rezidentem EHP a která provozuje obchodní činnost ve Švédsku, jmenuje a zapíše do obchodního


text:
rejstříku zástupce, který je rezidentem, odpovědného za provádění obchodní činnosti ve Švédsku.
 Pro operace ve Švédsku se vedou oddělené účty. Příslušný orgán může v jednotlivých případech
 udělit výjimku z požadavků týkajících se zřízení pobočky a pobytu. Stavební projekty, které trvají
 méně než jeden rok, prováděné společností usazenou mimo EHP nebo fyzickou osobou s pobytem
 mimo EHP, jsou osvobozeny od požadavků na zřízení pobočky nebo jmenování zástupce s pobytem.
 V případě společností s ručením omezeným a kooperativních hospodářských sdružení musí být
 alespoň 50 % členů správní rady, alespoň 50 % zástupců členů správní rady, výkonný ředitel,
 náměstek výkonného ředitele a alespoň jedna z případných osob s podpisovým právem za
 společnost rezidenty EHP. Příslušný orgán může povolit výjimky z tohoto požadavku. Pokud žádný ze
 zástupců společnosti nebo sdružení není rezidentem ve Švédsku, musí správní rada jmenovat a
 registrovat osobu s pobytem ve Švédsku, která byla zmocněna k převzetí úředních dodání jménem
 společnosti nebo sdružení.
 Obdobné podmínky platí pro zakládání všech dalších typů právnických osob.
 Na SK: Zahraniční fyzická osoba, jež má být zapsána v příslušném rejstříku (obchodním rejstříku,
 rejstříku podnikatelů nebo jiném profesním rejstříku) jako osoba oprávněná jednat jménem
 podnikatele, musí předložit povolení k pobytu na Slovensku.
 Opatření:
 AT: Aktiengesetz, BGBL. Nr. 98/1965, § 254 (2);
 GmbH-Gesetz, RGBL. Nr. 58/1906, § 107 (2) a Gewerbeordnung, BGBL. Nr. 194/1994, § 39 (2a).
 BG: Obchodní zákoník, článek 17a a
 zákon o podpoře investic, článek 24.
 EE: Äriseadustik (Obchodní zákoník) § 631 (1, 2 a 4).
 FI: Laki elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (zákon o právu na provádění obchodní činnosti)
 (122/1919), s. 1;
 Osuuskuntalaki (zákon o družstvech) 1488/2001;
 Osakeyhtiölaki (zákon o společnostech s ručením omezeným) (624/2006) a
 Laki luottolaitostoiminnasta (zákon o úvěrových institucích) (121/2007).
 SE: Lag om utländska filialer m.m (zákon o kancelářích zahraničních poboček) (1992:160);
 Aktiebolagslagen (zákon o obchodních společnostech) (2005:551);
 543
 ---pagebreak--- zákon o kooperativních hospodářských sdruženích (2018:672) a zákon o evropských uskupeních
 hospodářského zájmu (1994:1927).
 SK: Zákon č. 513/1991 Zb. Obchodní zákoník (§ 21); zákon č. 455/1991 Zb. o živnostenském podnikání
 a
 zákon č. 404/2011 Z. z. o pobytu cizinců (§ 22 a 32).
 Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení, výkonnostní požadavky a
 regulační rámec pro právní služby – povinnosti:
 V BG: Usazené podniky mohou státní příslušníky třetích zemí zaměstnávat pouze na pozicích, pro
 které není vyžadována bulharská státní příslušnost. Celkový počet státních příslušníků třetích zemí
 zaměstnaných usazeným podnikem za posledních 12 měsíců nesmí překročit 20 % (35 % v případě
 malých a středních podniků) průměrného počtu bulharských státních příslušníků, státních příslušníků
 jiných členských států, států, které jsou stranami Dohody o EHP, nebo Švýcarské konfederace
 najatých na základě pracovní smlouvy. Kromě toho musí zaměstnavatel prokázat, že na danou pozici
 neexistuje vhodný pracovník z Bulharska, EU, EHP nebo Švýcarska, a to tak, že dříve, než státního
 příslušníka třetí země zaměstná, provede test trhu práce.
 V případě vysoce kvalifikovaných, sezónních a vyslaných pracovníků, jakož i osob převedených v
 rámci společnosti, výzkumných pracovníků a studentů není počet státních příslušníků třetích zemí
 pracujících pro jeden podnik omezen. Pro zaměstnávání státních příslušníků třetích zemí


text:
v těchto
 kategoriích se test trhu práce nevyžaduje.
 Opatření:
 BG: Zákon o migraci a mobilitě pracovních sil.
 Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení:
 V PL: V působnosti zastoupení může být zahrnuta pouze reklama a propagace zahraniční mateřské
 společnosti, kterou kancelář zastupuje. Ve všech odvětvích kromě právních služeb se mohou
 investoři ze zemí mimo Evropskou unii a jejich podniky usadit pouze ve formě komanditní
 společnosti, komanditní společnosti na akcie, společnosti s ručením omezeným a akciové
 společnosti, zatímco domácí investoři a podniky mají přístup také k formám neobchodních
 komanditních společností (veřejná obchodní společnost a osobní společnost s ručením
 neomezeným).
 Opatření:
 PL: Zákon ze dne 6. března 2018 o pravidlech týkajících se hospodářské činnosti zahraničních
 podnikatelů a jiných zahraničních osob na území Polské republiky.
 b) Nabývání nemovitostí
 Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení:
 V AT (týká se regionální úrovně státní správy): Nabývání, nákup a pronájem nebo leasing nemovitostí
 fyzickými osobami a podniky, které nejsou z Evropské unie, vyžaduje povolení příslušných
 regionálních orgánů (Länder). Povolení je uděleno, pouze pokud se má za to, že je nabytí ve
 veřejném (zejména hospodářském, sociálním a kulturním) zájmu.
 544
 ---pagebreak--- Na CY: Kypřané nebo osoby kyperského původu a také státní příslušníci členského státu mohou na
 Kypru neomezeně nabývat jakýkoli majetek. Pokud cizinci nemají povolení Rady ministrů, nemohou
 nemovitosti nabývat jinak než prostřednictvím mortis causa. Pokud nabytí nemovitosti cizincem
 přesahuje rozsah nezbytný k postavení domu nebo provozovny nebo jinak přesahuje rozlohu dvou
 donumů (2 676 metrů čtverečních), podléhají veškerá povolení udělená Radou ministrů podmínkám,
 omezením a kritériím stanoveným v nařízeních Rady ministrů a schválení Sněmovny reprezentantů.
 Za cizince se považuje každá osoba, která není občanem Kyperské republiky, včetně společnosti se
 zahraniční kontrolou. Pojem nezahrnuje cizince kyperského původu ani zahraniční manžele či
 manželky občanů Kyperské republiky.
 V CZ: Zvláštní úprava se týká zemědělských pozemků ve vlastnictví státu. Nabyvateli státních
 zemědělských pozemků mohou být pouze občané České republiky, jiného členského státu, států,
 které jsou smluvní stranou Dohody o EHP, nebo Švýcarské konfederace. Právnické osoby mohou
 nabývat státní zemědělské pozemky od státu, pouze jsou-li zemědělskými podnikateli v České
 republice nebo osobami majícími obdobné postavení v jiném členském státě Evropské unie, ve státě,
 který je smluvní stranou Dohody o EHP, nebo ve Švýcarské konfederaci.
 V DK: Fyzické osoby, které nejsou ani dříve nebyly dánskými rezidenty po celkovou dobu pěti let,
 musí podle dánského zákona o nabývání nemovitostí k nabytí vlastnického práva k nemovitostem v
 Dánsku získat povolení Ministerstva spravedlnosti. To platí i pro právnické osoby, které nejsou v
 Dánsku registrovány. V případě fyzických osob bude nabytí nemovitosti povoleno, pokud bude
 žadatel nemovitost využívat jako své trvalé bydliště.
 V případě právnických osob, které nejsou v Dánsku registrovány, bude nabytí nemovitosti obecně
 povoleno, pokud je nabytí podmínkou pro podnikatelské činnosti kupujícího subjektu. Povolení se
 rovněž vyžaduje, pokud žadatel bude nemovitost využívat jako druhé bydlení. Takové povolení bude
 vydáno, pouze pokud je žadatel na základě celkového a konkrétního posouzení považován za osobu
 se zvláště silnými vazbami na Dánsko.
 Povolení podle zákona o nabývání nemovitostí je udělováno pouze k nabytí


text:
konkrétní nemovitosti.
 Nabývání zemědělské půdy fyzickými či právnickými osobami navíc reguluje dánský zákon o
 zemědělských podnicích, který v případě nabývání zemědělského nemovitého majetku ukládá
 omezení pro všechny osoby, ať už Dány nebo cizince. Jakákoli fyzická či právnická osoba, která si
 přeje nabýt zemědělskou nemovitost, musí tudíž splňovat požadavky tohoto zákona. Obecně zde
 platí omezený požadavek trvalého pobytu v místě zemědělského podniku. Požadavek trvalého
 pobytu není osobní. Právnické osoby musí být typu uvedeného v § 20 a § 21 zákona a musí být
 registrovány v Unii (nebo EHP).
 V EE: Právnická osoba z členského státu OECD má právo nabýt nemovitost, která zahrnuje:
 i. méně než deset hektarů zemědělských pozemků, lesních pozemků nebo součtu zemědělských a
 lesních pozemků, a to bez omezení;
 ii. deset nebo více hektarů zemědělských pozemků, pokud právnická osoba působila po dobu tří let
 bezprostředně předcházejících roku pořízení nemovitosti v produkci zemědělských produktů
 uvedených v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie, s výjimkou produktů rybolovu a bavlny
 (dále jen „zemědělský produkt“);
 iii. deset nebo více hektarů lesních pozemků, pokud právnická osoba působila po dobu tří let
 bezprostředně předcházejících roku pořízení nemovitosti v obhospodařování lesů ve smyslu
 lesního zákona (dále jen „obhospodařování lesů“) nebo v produkci zemědělských produktů;
 545
 ---pagebreak--- iv. méně než deset hektarů zemědělských pozemků a méně než deset hektarů lesních pozemků,
 ovšem v součtu deset nebo více hektarů zemědělských a lesních pozemků, pokud právnická
 osoba působila po dobu tří let bezprostředně předcházejících roku pořízení nemovitosti v
 produkci zemědělských produktů nebo obhospodařování lesů.
 Nesplňuje-li právnická osoba požadavky stanovené v písmenech ii) až iv), může právnická osoba
 nabýt nemovitost, která zahrnuje deset nebo více hektarů zemědělských pozemků, lesních pozemků
 nebo součtu zemědělských a lesních pozemků, pouze se souhlasem rady místní samosprávy místa,
 kde se nemovitost, která má být nabyta, nachází.
 V určitých zeměpisných oblastech je omezeno nabývání nemovitostí státními příslušníky zemí mimo
 EHP.
 V EL: Nabývání nebo nájem nemovitostí v příhraničních oblastech je zakázáno fyzickým nebo
 právnickým osobám, které mají státní příslušnost nebo působiště mimo členské státy a státy
 Evropského sdružení volného obchodu. Zákaz může být zrušen diskrečním rozhodnutím výboru
 příslušného decentralizovaného administrativního celku (nebo ministra národní obrany v případě, že
 nemovitosti, které mají být využívány, patří řeckému privatizačnímu fondu TAIPED). .
 V HR: Zahraniční společnosti mohou nabývat nemovitosti k poskytování služeb, pouze pokud jsou
 usazeny v Chorvatsku a zapsány v obchodním rejstříku jako právnické osoby. K nabývání nemovitostí
 nezbytných pro poskytování služeb pobočkami je nutné povolení Ministerstva spravedlnosti. Cizinci
 nesmí nabývat zemědělskou půdu.
 Na MT: Státní příslušníci jiných zemí než členských států nemohou nabývat nemovitý majetek ke
 komerčním účelům. Společnosti, jejichž akcie jsou z 25 % (či více) v držení subjektů mimo Evropskou
 unii, musí získat povolení příslušného orgánu (ministra odpovědného za finance) k nákupu
 nemovitého majetku ke komerčním nebo podnikatelským účelům. Příslušný orgán stanoví, zda je
 navrhovaná akvizice prospěšná pro maltské hospodářství.
 V PL: K přímému i nepřímému nabytí nemovitostí cizinci je nezbytné povolení. Povolení se vydává na
 základě správního rozhodnutí ministra odpovědného za vnitřní záležitosti se souhlasem ministra
 národní obrany a v případě zemědělských nemovitostí


text:
také se souhlasem ministra pro zemědělství a
 rozvoj venkova.
 Opatření:
 AT: Burgenländisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 25/2007;
 Kärntner Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 9/2004;
 NÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. 6800;
 OÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 88/1994;
 Salzburger Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 9/2002;
 Steiermärkisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 134/1993;
 Tiroler Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 61/1996; Voralberger Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr.
 42/2004; a
 546
 ---pagebreak--- Wiener Ausländergrundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 11/1998.
 CY: Zákon o nabývání nemovitostí (cizinci) (kapitola 109), ve znění pozdějších předpisů.
 CZ: Zákon č. 503/2012 Sb., o Státním pozemkovém úřadu, ve znění pozdějších předpisů.
 DK: Dánský zákon o nabývání nemovitostí (zákon č. 265 ze dne
 21. března 2014 o nabývání nemovitostí, v konsolidovaném znění);
 prováděcí nařízení pro oblast nabývání (prováděcí nařízení č. 764 ze dne 18. září 1995) a zákon o
 zemědělských podnicích (zákon č. 27 ze dne 4. ledna 2017, v konsolidovaném znění).
 EE: Kinnisasja omandamise kitsendamise seadus (Zákon o omezeních pro nabývání nemovitostí),
 kapitola 2 § 4, kapitola 3 § 10, 2017.
 EL: Zákon 1892/1990, ve svém současném znění, ve spojení, pokud jde o použití, s rozhodnutím
 ministrů národní obrany a civilní ochrany F.110/3/330340/S.120/7-4-14.
 HR: Zákon o majetkových a jiných vlastnických právech (Úřední věstník Chorvatské republiky 91/96,
 68/98, 137/99, 22/00, 73/00, 129/00, 114/01, 79/06, 141/06, 146/08, 38/09, 143/12, 152/14),
 články 354 až 358.b; zákon o zemědělské půdě (Úřední věstník Chorvatské republiky 20/18, 115/18,
 98/19) článek 2; všeobecný zákon o správním řízení.
 MT: Immovable Property (Acquisition by Non-Residents) Act (zákon o nemovitém majetku (jeho
 nabývání nerezidenty)) (kapitola 246) a Protokol č. 6 o nabývání objektů vedlejšího bydlení na Maltě,
 připojený ke smlouvě o přistoupení k EU.
 PL: Zákon ze dne 24. března 1920 o nabývání nemovitostí cizinci (sbírka zákonů z roku 2016, bod
 1061, ve znění pozdějších předpisů).
 Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení:
 V HU: Nerezidenti mohou nakupovat nemovitosti, pokud získají povolení příslušného správního
 orgánu odpovědného za zeměpisnou oblast, v níž se nemovitost nachází.
 Opatření:
 HU: Nařízení vlády č. 251/2014 (X. 2.) o nabývání
 nemovitého majetku, jiného než zemědělské půdy nebo lesů, cizími státními příslušníky a zákon
 LXXVIII z roku 1993 (odstavec 1/A).
 Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení, zacházení podle nejvyšších
 výhod:
 V LV: Státní příslušníci Spojeného království mohou nabývat pozemky ve městech prostřednictvím
 společností zapsaných v obchodním rejstříku v Lotyšsku nebo v jiných členských státech:
 (i) pokud více než 50 % jejich základního kapitálu vlastní státní příslušníci členských států,
 lotyšská vláda nebo obec, a to zvlášť či dohromady;
 547
 ---pagebreak--- (ii) pokud více než 50 % jejich základního kapitálu vlastní fyzické osoby a společnosti ze třetích
 zemí, s nimiž Lotyšsko uzavřelo dvoustranné dohody o podpoře a reciproční ochraně investic
 schválené lotyšským parlamentem před 31. prosincem 1996;
 (iii) pokud více než 50 % jejich základního kapitálu vlastní fyzické osoby a společnosti ze třetích
 zemí, s nimiž Lotyšsko uzavřelo dvoustranné dohody o podpoře a reciproční ochraně investic
 po 31. prosinci 1996, pokud jsou v takových dohodách stanovena práva lotyšských fyzických
 osob a společností na nabývání pozemků v příslušné třetí zemi;
 (iv) pokud více než 50 % jejich základního kapitálu


text:
vlastní společně osoby uvedené v bodech i) až
 iii) nebo
 (v) pokud se jedná o veřejné akciové společnosti a jejich akcie jsou kótovány na burze.
 Umožní-li Spojené království lotyšským státním příslušníkům a podnikům nákup nemovitostí ve
 městech na jeho území, umožní Lotyšsko státním příslušníkům a podnikům Spojeného království
 nakupovat nemovitosti v lotyšských městech za stejných podmínek, jaké platí pro lotyšské státní
 příslušníky.
 Opatření:
 V LV: Zákon o pozemkové reformě ve městech Lotyšské republiky, oddíly 20 a 21.
 Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod:
 V DE: Nabývání nemovitostí může podléhat určitým podmínkám vzájemnosti.
 Ve ES: Zahraniční investice do činností přímo souvisejících s investicemi do nemovitostí v souvislosti s
 diplomatickými misemi států, které nejsou členskými státy, musí být administrativně schváleny
 španělskou Radou ministrů, není-li v platnosti reciproční dohoda o liberalizaci.
 V RO: Cizí státní příslušníci, osoby bez státní příslušnosti a právnické osoby (kromě státních
 příslušníků a právnických osob členského státu EHP) mohou nabývat vlastnických práv k pozemkům
 za podmínek regulovaných mezinárodními dohodami, a to na základě vzájemnosti. Cizí státní
 příslušníci, osoby bez státní příslušnosti a právnické osoby nesmějí nabývat vlastnických práv k
 pozemkům za příznivějších podmínek, než jaké se vztahují na fyzické nebo právnické osoby Evropské
 unie.
 Opatření:
 DE: Einführungsgesetz zum Bürgerlichen Gesetzbuche (EGBGB; uvozovací zákon k občanskému
 zákoníku).
 ES: Královský dekret 664/1999 ze dne 23. dubna 1999 týkající se zahraničních investic.
 RO: Zákon 17/2014 o některých opatřeních, která upravují nákup a prodej zemědělských pozemků
 mimo město, a
 zákon č. 268/2001 o privatizaci společností vlastnících veřejně nebo soukromě vlastněné pozemky
 státu určené k zemědělskému využití a o zřízení státního pozemkového úřadu, ve znění pozdějších
 změn.
 548
 ---pagebreak--- 549 ---pagebreak--- Výhrada č. 2 – Odborné služby (kromě zdravotnických profesí)
 Odvětví – pododvětví: Odborné služby – právní služby; služby patentových zástupců, zástupců
 v oblasti průmyslového vlastnictví, advokátů v oblasti duševního
 vlastnictví; účetnické služby; auditorské služby, služby daňového
 poradenství; architektonické služby a služby územního plánování,
 inženýrské a integrované inženýrské služby
 Klasifikace ekonomických CPC 861, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, část 879
 činností:
 Druh výhrady: Přístup na trh
 Národní zacházení
 Zacházení podle nejvyšších výhod
 Vrcholné vedení a správní rady
 Místní přítomnost
 Povinnosti pro právní služby
 Kapitola / Oddíl Liberalizace investic; přeshraniční obchod službami a regulační rámec
 pro právní služby
 Úroveň státní správy: EU / členský stát (není-li uvedeno jinak)
 Popis:
 a) Právní služby (část CPC 861)120
 120
 Pro účely této výhrady:
 a) „právem hostitelské jurisdikce“ se rozumí právo konkrétního členského státu a právo Evropské unie;
 „právem domácí jurisdikce“ se rozumí právo Spojeného království;
 b) „mezinárodním právem“ se rozumí mezinárodní právo veřejné s výjimkou práva Evropské unie a
 zahrnuje právo stanovené mezinárodními smlouvami a úmluvami, jakož i mezinárodní obyčejové právo;
 c) „služby právního poradenství“ zahrnují poskytování poradenství klientům a konzultace s nimi v
 záležitostech, včetně transakcí, vztahů a sporů, které se týkají uplatňování nebo výkladu práva; účast s klienty
 nebo jejich jménem na jednáních a jiných kontaktech s třetími osobami v těchto záležitostech a vypracování
 listin, které se zcela nebo zčásti řídí právními předpisy, a ověřování listin všeho druhu pro


text:
účely právních
 požadavků a v souladu s těmito požadavky;
 d) „služby právního zastupování“ zahrnují vypracování listin, které mají být předloženy správním
 agenturám, soudům nebo jiným řádně ustaveným úředním tribunálům, a vystupování před správními
 agenturami, soudy nebo jinými řádně ustavenými úředními tribunály;
 e) „Právními rozhodčími, smírčími a mediačními službami“ se rozumí vypracování listin, které mají být
 předloženy rozhodci, smírci nebo mediátorovi v jakémkoli sporu týkajícím se uplatňování a výkladu práva,
 vystupování před rozhodcem, smírcem nebo mediátorem a příprava na toto vystupování. Nezahrnují rozhodčí,
 smírčí a mediační služby ve sporech, které se netýkají uplatňování a výkladu práva; ty spadají do služeb
 550
 ---pagebreak--- Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a regulační rámec pro právní služby – povinnosti:
 V EU: V každém členském státě platí zvláštní nediskriminační požadavky na právní formu.
 i) Určené právní služby poskytované v rámci domovského profesního titulu (část CPC 861 –
 služby právního poradenství a právní rozhodčí, smírčí a mediační služby, pokud jde o domovskou
 jurisdikci a mezinárodní právo, upravené částí druhou (Obchod, doprava a rybolov) dílem prvním
 [Obchod] hlavou II kapitolou 5 [Regulační rámec] oddílem 7 [Právní služby]
 V zájmu větší jistoty je třeba uvést, že podle úvodních poznámek, konkrétně podle bodu 9, mohou
 požadavky týkající se registrace v právnické komoře zahrnovat požadavek mít absolvovánu určitou
 stáž pod dohledem právníka s licencí nebo mít kancelář nebo poštovní adresu v jurisdikci určité
 právnické komory, aby bylo možné požádat o členství v ní. Některé členské státy mohou požadavek
 na oprávnění vykonávat praxi v oblasti práva hostitelské jurisdikce uložit fyzickým osobám, které
 zastávají určité funkce v advokátní/právní kanceláři, nebo držitelům podílů.
 Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami –
 národní zacházení, přístup na trh a regulační rámec pro právní služby – povinnosti:
 V AT:
 K poskytování právních služeb, pokud jde o právo hostitelské jurisdikce (Unie a členského státu),
 včetně zastupování před soudy, se vyžaduje státní příslušnost a pobyt (komerční přítomnost) v zemi
 EHP nebo ve Švýcarsku. Poskytování právních služeb prostřednictvím komerční přítomnosti je
 povoleno pouze právníkům se státní příslušností v EHP nebo ve Švýcarsku. Poskytování právních
 služeb, pokud jde o mezinárodní právo veřejné a právo domácí jurisdikce, je možné pouze na
 přeshraničním základě.
 Zahraničním právníkům (kteří musí být plně kvalifikovaní ve své domácí jurisdikci) se povoluje
 kapitálová účast a podíl na provozních výsledcích kterékoli právní kanceláře do výše 25 %; zbytek
 musí být v držení plně kvalifikovaných právníků z EHP nebo právníků ze Švýcarské konfederace a
 pouze tito mohou uplatňovat rozhodující vliv při rozhodování právní kanceláře.
 V BE: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) Zahraniční advokáti mohou působit jako
 právní poradci. Advokáti, kteří jsou členy zahraničních (neunijních) advokátních komor a chtějí se
 usadit v Belgii, ale nesplňují podmínky pro zápis do seznamu plně kvalifikovaných advokátů, do
 seznamu pro EU nebo do seznamu advokátních koncipientů, mohou požádat o zápis do tzv. seznamu
 B. Takovýto seznam B je veden pouze u bruselské advokátní komory. Advokát na seznamu B může
 poskytovat určené právní služby.
 V BG: (též pokud jde o zacházení


text:
podle nejvyšších výhod): Pro právní mediační služby se požaduje
 trvalý pobyt. Mediátorem může být pouze osoba, která byla zapsána do jednotného rejstříku
 mediátorů vedeného ministrem spravedlnosti.
 V Bulharsku může být úplné národní zacházení týkající se usazování a provozování společností, stejně
 jako poskytování služeb, rozšířeno pouze na společnosti, které jsou usazeny v zemích, s nimiž byly
 souvisejících s podnikovým poradenstvím. Nezahrnují ani působení ve funkci rozhodce, smírce nebo
 mediátora. Podkategorií jsou mezinárodní právní rozhodčí, smírčí nebo mediační služby; jedná se o stejné
 služby v případech, kdy se spor týká stran ze dvou nebo více zemí.
 551
 ---pagebreak--- nebo budou uzavřeny bilaterální dohody o vzájemné právní pomoci, a na státní příslušníky těchto
 zemí.
 Na CY: Požaduje se státní příslušnost země EHP nebo Švýcarska a pobyt (komerční přítomnost).
 Společníky nebo držiteli podílů nebo členy správní rady advokátní kanceláře na Kypru se mohou stát
 pouze advokáti zapsaní u advokátní komory.
 V CZ: U zahraničních advokátů se vyžaduje pobyt (komerční přítomnost).
 V DE: V případě zahraničních právníků (kvalifikovaných v jiném státě než v zemi EHP a ve Švýcarsku)
 mohou existovat omezení týkající se držení podílu v právní kanceláři, která poskytuje právní služby v
 oblasti práva hostitelské jurisdikce.
 V DK: Aniž je dotčena výše uvedená výhrada EU, podíly v advokátní kanceláři mohou vlastnit pouze
 advokáti, kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci kanceláře, její mateřské společnosti nebo její
 dceřiné společnosti, jiní zaměstnanci kanceláře nebo jiná advokátní kancelář registrovaná v Dánsku.
 Jiní zaměstnanci kanceláře smějí dohromady vlastnit pouze méně než 10 % podílů a hlasovacích
 práv, a aby mohli podíl držet, musí složit zkoušku z pravidel, která jsou zvláště důležitá pro právní
 praxi.
 Členy vedení smějí být pouze advokáti, kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci kanceláře, její
 mateřské společnosti nebo její dceřiné společnosti, jiní držitelé podílů a zástupci zaměstnanců.
 Většinu členů vedení musí tvořit advokáti, kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci kanceláře, její
 mateřské společnosti nebo její dceřiné společnosti. Řídit advokátní kancelář smějí pouze advokáti,
 kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci kanceláře, její mateřské společnosti nebo její dceřiné
 společnosti, a jiní držitelé podílů, kteří složili výše uvedenou zkoušku.
 Ve ES: K poskytování určených právních služeb je nutná adresa výkonu povolání.
 Ve FR: Pro trvalý výkon povolání je vyžadován pobyt nebo usazení v zemi EHP. Aniž je dotčena výše
 uvedená výhrada EU: U všech advokátů musí společnost mít některou z těchto právních forem, které
 jsou na nediskriminačním základě povoleny podle francouzského práva: SCP (société civile
 professionnelle), SEL (société d’exercice libéral), SEP (société en participation), SARL (société à
 responsabilité limitée), SAS (société par actions simplifiée), SA (société anonyme), SPE (société
 pluriprofessionnelle d'exercice) a za určitých podmínek „association“. Na držitele podílů, ředitele a
 společníky se mohou vztahovat zvláštní omezení související s jejich profesní činností.
 V HR: Advokátní kancelář může založit pouze advokát, který získal chorvatské označení pro advokáty
 (společnosti ze Spojeného království mohou zřizovat pobočky, ty však nesmějí zaměstnávat
 chorvatské advokáty).
 V HU: Vyžaduje se smlouva o spolupráci uzavřená s maďarským advokátem (ügyvéd) nebo advokátní
 kanceláří (ügyvédi iroda). Zahraniční právní poradce nemůže být členem maďarské advokátní
 kanceláře.


text:
Zahraniční právník není oprávněn vypracovávat listiny, které mají být předloženy
 rozhodci, smírci nebo mediátorovi v jakémkoli sporu, nebo vystupovat jako právní zástupce klienta
 před rozhodcem, smírcem nebo mediátorem.
 V PT (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod): Cizinci, kteří jsou držiteli diplomu z jakékoli
 právnické fakulty v Portugalsku, se mohou v portugalské advokátní komoře (Ordem dos Advogados)
 registrovat za stejných podmínek jako portugalští státní příslušníci, pokud jejich vlastní země
 poskytuje portugalským státním příslušníkům na základě vzájemnosti stejné zacházení.
 552
 ---pagebreak--- Ostatní cizinci, kteří jsou držiteli diplomu v oboru právo, který uznala portugalská právnická fakulta,
 se mohou v advokátní komoře registrovat, pokud absolvují požadovanou odbornou přípravu a složí
 závěrečnou a přijímací zkoušku.
 Právníci smějí poskytovat právní konzultace za předpokladu, že mají v Portugalsku místo podnikání
 („domiciliação“), složí vstupní zkoušku a jsou zapsáni v advokátní komoře.
 V RO: Zahraniční právník nesmí vystupovat ústně ani písemně před soudem a jinými soudními
 orgány, kromě případů mezinárodních arbitráží.
 Ve SE: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) Aniž je dotčena výše uvedená výhrada EU:
 Člen Švédské advokátní komory nesmí být zaměstnán jinou osobou než členem advokátní komory
 nebo společností člena advokátní komory. Člena advokátní komory však může zaměstnat zahraniční
 advokátní společnost, pokud má dotčená společnost sídlo v zemi v rámci Unie, EHP nebo Švýcarské
 konfederace. Na základě výjimky udělené předsednictvem Švédské advokátní komory může člena
 Švédské advokátní komory zaměstnat i právní kancelář mimo Evropskou unii.
 Členové provádějící svou praxi ve formě společnosti nebo partnerství nemohou mít jiný cíl ani
 nemohou provozovat jiné podnikání než advokátní praxi. Spolupráce s jinými advokátními podniky je
 povolena, avšak spolupráci se zahraničními podniky lze provozovat pouze na základě povolení
 předsednictva Švédské advokátní komory. Pouze člen advokátní komory smí přímo či nepřímo či
 prostřednictvím společnosti vykonávat advokátní praxi, vlastnit podíly ve společnosti nebo se stát
 partnerem. Členem či zastupujícím členem předsednictva nebo zástupcem výkonného ředitele či
 oprávněným signatářem nebo tajemníkem společnosti či partnerství se může stát pouze člen
 advokátní komory.
 Ve SI: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) Zahraniční právník, který má právo
 provozovat právní praxi v cizí zemi, může poskytovat právní služby nebo provozovat právní praxi za
 podmínek stanovených v článku 34a zákona o advokacii, pokud je splněna podmínka faktické
 vzájemnosti. Aniž je dotčena výhrada EU týkající se nediskriminačních požadavků na právní formu,
 komerční přítomnost pro advokáty jmenované Slovinskou advokátní komorou je vyhrazena pouze
 individuálnímu vlastnictví s ručením omezeným, právním kancelářím s ručením omezeným nebo
 právním kancelářím s ručením neomezeným. Činnosti právní kanceláře se omezují na poskytování
 právních služeb. Partnery v právní kanceláři mohou být pouze advokáti.
 Na SK: V případě advokátů ze zemí mimo EU je vyžadována faktická vzájemnost.
 (ii) Ostatní právní služby (právo hostitelské jurisdikce včetně služeb právního poradenství,
 právních rozhodčích, smírčích a mediačních služeb a služeb právního zastupování).
 V zájmu větší jistoty je třeba uvést, že podle úvodních poznámek, konkrétně podle bodu 9, mohou
 požadavky týkající se registrace v právnické komoře zahrnovat požadavek získat v hostitelské
 jurisdikci diplom v oboru právo nebo odpovídající diplom, mít absolvovánu určitou stáž pod
 dohledem právníka s licencí


text:
nebo mít kancelář nebo poštovní adresu v jurisdikci určité právnické
 komory, aby bylo možné požádat o členství v ní.
 Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami –
 národní zacházení, místní přítomnost:
 V EU: Zastupovat fyzické nebo právnické osoby před Úřadem Evropské unie pro duševní vlastnictví
 (EUIPO) může pouze advokát, který je oprávněn vykonávat činnost na území některého členského
 státu EHP a má na území EHP sídlo, v rozsahu, v jakém může jednat v uvedeném členském státě jako
 553
 ---pagebreak--- zástupce ve věcech ochranných známek nebo ve věcech průmyslového vlastnictví, a kvalifikovaní
 zástupci zapsaní na seznamu, který za tímto účelem EUIPO vede. (část CPC 861)
 V AT: K poskytování právních služeb, pokud jde o právo hostitelské jurisdikce (Unie a členského
 státu), včetně zastupování před soudy, se vyžaduje státní příslušnost a pobyt (komerční přítomnost)
 v zemi EHP nebo ve Švýcarsku. Poskytování právních služeb prostřednictvím komerční přítomnosti je
 povoleno pouze právníkům se státní příslušností v zemi EHP nebo ve Švýcarsku. Poskytování
 právních služeb, pokud jde o mezinárodní právo veřejné a právo domácí jurisdikce, je možné pouze
 na přeshraničním základě.
 Zahraničním právníkům (kteří musí být plně kvalifikovaní ve své domácí jurisdikci) se povoluje
 kapitálová účast a podíl na provozních výsledcích kterékoli právní kanceláře do výše 25 %; zbytek
 musí být v držení plně kvalifikovaných právníků z EHP nebo právníků ze Švýcarské konfederace a
 pouze tito mohou uplatňovat rozhodující vliv při rozhodování právní kanceláře.
 V BE: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) K plnoprávnému členství v komoře, včetně
 zastupování před soudy, se vyžaduje pobyt. Zahraniční právník se může stát plnoprávným členem
 komory, splní-li požadavek na pobyt po dobu nejméně šesti let od data podání žádosti o registraci, za
 určitých podmínek tří let. Musí mít osvědčení vydané belgickým ministrem zahraničních věcí, v jehož
 rámci vnitrostátní právo nebo mezinárodní dohoda umožňuje vzájemnost (podmínka vzájemnosti).
 Zahraniční právníci mohou působit jako právní poradci. Advokáti, kteří jsou členy zahraničních
 (neunijních) advokátních komor a chtějí se usadit v Belgii, ale nesplňují podmínky pro zápis do
 seznamu plně kvalifikovaných advokátů, do seznamu pro EU nebo do seznamu advokátních
 koncipientů, mohou požádat o zápis do tzv. seznamu B. Takovýto seznam B je veden pouze u
 bruselské advokátní komory. Advokát na seznamu B může poskytovat poradenství. Zastupovat před
 „Cour de Cassation“ smějí pouze osoby zapsané do zvláštního seznamu.
 V BG: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) Vyhrazeno státním příslušníkům členského
 státu, jiného státu, který je smluvní stranou Dohody o EHP, nebo Švýcarské konfederace, kterým bylo
 uděleno oprávnění k výkonu povolání advokáta v souladu s právními předpisy kterékoli z výše
 uvedených zemí. Cizí státní příslušník (s výjimkou výše uvedených), který byl oprávněn vykonávat
 povolání advokáta v souladu s právními předpisy své země, může vystupovat před soudními orgány
 Bulharské republiky jako obhájce nebo mandatář státního příslušníka své země, kdy jedná v
 konkrétním případě, a to spolu s bulharským advokátem, je-li tato možnost stanovena v dohodě
 mezi Bulharskem a příslušným cizím státem, nebo na základě vzájemnosti, přičemž za tímto účelem
 je potřeba podat předběžnou žádost


text:
předsedovi Nejvyšší advokátní rady. Země, ve vztahu k nimž
 platí vzájemnost, určí ministr spravedlnosti na žádost předsedy Nejvyšší advokátní rady. Aby cizí
 státní příslušník mohl poskytovat právní mediační služby, musí mít povolení k dlouhodobému nebo
 trvalému pobytu v Bulharské republice a být zapsán do jednotného rejstříku mediátorů vedeného
 ministrem spravedlnosti.
 Na CY: Požaduje se státní příslušnost země EHP nebo Švýcarska a pobyt (komerční přítomnost).
 Společníky nebo držiteli podílů nebo členy správní rady advokátní kanceláře na Kypru se mohou stát
 pouze advokáti zapsaní u advokátní komory.
 V CZ: V případě zahraničních advokátů se vyžaduje plnoprávné členství v České advokátní komoře a
 pobyt (komerční přítomnost).
 V DE: Do komory mohou být přijati a právní služby mohou poskytovat pouze právníci kvalifikovaní v
 zemi EHP nebo Švýcarsku. K získání plnoprávného členství v komoře se vyžaduje komerční
 554
 ---pagebreak--- přítomnost. Příslušné komory mohou udělit výjimky. V případě zahraničních právníků
 (kvalifikovaných v jiném státě než v zemi EHP a ve Švýcarsku) mohou existovat omezení týkající se
 držení podílu v právní kanceláři, která poskytuje právní služby v oblasti vnitrostátního práva.
 V DK: Poskytování právních služeb na základě profesního označení „advokat“ (advokát) nebo
 jakéhokoli podobného označení a rovněž zastupování před soudy jsou vyhrazeny advokátům s
 dánskou licencí k výkonu praxe. Advokáti z EU, EHP a Švýcarska mohou vykonávat praxi pod
 profesním označením ze své země původu.
 Aniž je dotčena výhrada EU týkající se nediskriminačních požadavků na právní formu, podíly v
 advokátní kanceláři mohou vlastnit pouze advokáti, kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci
 kanceláře, její mateřské společnosti nebo její dceřiné společnosti, jiní zaměstnanci kanceláře nebo
 jiná advokátní kancelář registrovaná v Dánsku. Jiní zaměstnanci kanceláře smějí dohromady vlastnit
 pouze méně než 10 % podílů a hlasovacích práv, a aby mohli podíl držet, musí složit zkoušku z
 pravidel, která jsou zvláště důležitá pro právní praxi.
 Členy vedení smějí být pouze advokáti, kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci kanceláře, její
 mateřské společnosti nebo její dceřiné společnosti, jiní držitelé podílů a zástupci zaměstnanců.
 Většinu členů vedení musí tvořit advokáti, kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci kanceláře, její
 mateřské společnosti nebo její dceřiné společnosti. Řídit advokátní kancelář smějí pouze advokáti,
 kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci kanceláře, její mateřské společnosti nebo její dceřiné
 společnosti, a jiní držitelé podílů, kteří složili výše uvedenou zkoušku.
 V EE: Požaduje se pobyt (komerční přítomnost).
 V EL: Požaduje se státní příslušnost země EHP nebo Švýcarska a pobyt (komerční přítomnost).
 Ve ES: Požaduje se státní příslušnost země EHP nebo Švýcarska. Příslušné orgány mohou udělit
 výjimky týkající se státní příslušnosti.
 Ve FI: Pro používání profesního označení „advokát“ (finsky „asianajaja“ nebo švédsky „advokat“) se
 vyžaduje pobyt v zemi EHP nebo ve Švýcarsku a členství v advokátní komoře. Právní služby mohou
 poskytovat i osoby, jež nejsou členy komory.
 Ve FR: Aniž je dotčena výhrada EU týkající se nediskriminačních požadavků na právní formu, k získání
 plnoprávného členství v komoře, které je nezbytnou podmínkou pro poskytování právních služeb, je
 vyžadován pobyt nebo usazení v zemi EHP. V případě právní kanceláře mohou být uplatněna
 kvantitativní omezení týkající se držení podílů a hlasovacích


text:
práv v souvislosti s profesní činností
 společníků. Zastupování před „Cour de Cassation“ a „Conseil d'Etat“ podléhá kvótě a je vyhrazeno
 státním příslušníkům Francie a EU.
 U všech advokátů musí společnost mít některou z těchto právních forem, které jsou na
 nediskriminačním základě povoleny podle francouzského práva: SCP (société civile professionnelle),
 SEL (société d’exercice libéral), SEP (société en participation), SARL (société à responsabilité limitée),
 SAS (société par actions simplifiée), SA (société anonyme), SPE (société pluriprofessionnelle
 d'exercice) a za určitých podmínek „association“. Pro trvalý výkon povolání je vyžadován pobyt nebo
 usazení v zemi EHP.
 V HR: Požaduje se státní příslušnost státu Evropské unie.
 V HU: Požaduje se státní příslušnost země EHP nebo Švýcarska a pobyt (komerční přítomnost).
 555
 ---pagebreak--- V LT: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) Požaduje se státní příslušnost země EHP
 nebo Švýcarska a pobyt (komerční přítomnost).
 Právníci z cizích zemí mohou vystupovat jako právní zástupci u soudu pouze v souladu
 s mezinárodními dohodami, včetně zvláštních ustanovení o zastupování před soudy. Vyžaduje se
 plnoprávné členství v advokátní komoře.
 V LU (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod): Požaduje se státní příslušnost země EHP
 nebo Švýcarska a pobyt (komerční přítomnost). Rada advokátní komory může na základě
 vzájemnosti upustit od podmínky státní příslušnosti pro cizí státní příslušníky.
 V LV (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod): Požaduje se státní příslušnost země EHP
 nebo Švýcarska. Právníci z cizích zemí mohou vystupovat jako právní zástupci u soudu pouze
 v souladu s dvoustrannými dohodami o vzájemné právní pomoci.
 Pro advokáty z Evropské unie nebo zahraniční advokáty jsou v platnosti zvláštní požadavky. Účast v
 soudním řízení v trestních věcech je například povolena pouze ve spojení s advokátem z Lotyšské
 společnosti autorizovaných advokátů.
 Na MT: Požaduje se státní příslušnost země EHP nebo Švýcarska a pobyt (komerční přítomnost).
 V NL: Označení „advocate“ mohou používat pouze právníci s místní licencí zapsaní v nizozemském
 rejstříku. Namísto používání plného označení „advocate“ musí (neregistrovaní) zahraniční právníci
 pro účely provádění své činnosti v Nizozemsku uvést profesní organizaci své domácí jurisdikce.
 V PT (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod): Požaduje se pobyt (komerční přítomnost).
 Podmínkou zastupování před soudy je plnoprávné členství v advokátní komoře. Cizinci, kteří jsou
 držiteli diplomu z jakékoli právnické fakulty v Portugalsku, se mohou v portugalské advokátní komoře
 (Ordem dos Advogados) registrovat za stejných podmínek jako portugalští státní příslušníci, pokud
 jejich vlastní země poskytuje na základě vzájemnosti stejné zacházení portugalským státním
 příslušníkům.
 Ostatní cizinci, kteří jsou držiteli diplomu v oboru právo, který uznala portugalská právnická fakulta,
 se mohou v advokátní komoře registrovat, pokud absolvují požadovanou odbornou přípravu a složí
 závěrečnou a přijímací zkoušku. V Portugalsku mohou poskytovat právní služby pouze právní
 kanceláře, jejichž podíly patří výhradně právníkům, kteří jsou členy portugalské advokátní komory.
 V RO: Zahraniční právník nesmí vystupovat ústně ani písemně před soudem a jinými soudními
 orgány, kromě případů mezinárodních arbitráží.
 Ve SE: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) K přijetí do advokátní komory a používání
 označení „advokat“ je požadován pobyt v zemi EHP nebo Švýcarsku. Předsednictvo Švédské
 advokátní komory může udělit výjimku.


text:
K praktikování švédského práva není přijetí do advokátní
 komory nezbytné.
 Aniž je dotčena výhrada EU týkající se nediskriminačních požadavků na právní formu, člen Švédské
 advokátní komory nesmí být zaměstnán jinou osobou než členem advokátní komory nebo
 společností člena advokátní komory. Člena advokátní komory však může zaměstnat zahraniční
 advokátní společnost, pokud má dotčená společnost sídlo v zemi v rámci EHP nebo Švýcarska. Na
 základě výjimky udělené předsednictvem Švédské advokátní komory může člena Švédské advokátní
 komory zaměstnat i právní kancelář mimo Evropskou unii.
 556
 ---pagebreak--- Členové provádějící svou praxi ve formě společnosti nebo partnerství nemohou mít jiný cíl ani
 nemohou provozovat jiné podnikání než advokátní praxi. Spolupráce s jinými advokátními podniky je
 povolena, avšak spolupráci se zahraničními podniky lze provozovat pouze na základě povolení
 předsednictva Švédské advokátní komory. Pouze člen advokátní komory smí přímo či nepřímo či
 prostřednictvím společnosti vykonávat advokátní praxi, vlastnit podíly ve společnosti nebo se stát
 partnerem. Členem či zastupujícím členem předsednictva nebo zástupcem výkonného ředitele či
 oprávněným signatářem nebo tajemníkem společnosti či partnerství se může stát pouze člen
 advokátní komory.
 Ve SI: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) Zastupování klientů před soudem za úplatu
 je podmíněno komerční přítomností v Republice Slovinsko. Zahraniční právník, který má právo
 provozovat praxi v oblasti práva domácí jurisdikce, může poskytovat právní služby nebo provozovat
 právní praxi za podmínek stanovených v článku 34a zákona o advokacii, pokud je splněna podmínka
 faktické vzájemnosti.
 Aniž je dotčena výhrada EU týkající se nediskriminačních požadavků na právní formu, komerční
 přítomnost pro advokáty jmenované Slovinskou advokátní komorou je vyhrazena pouze
 individuálnímu vlastnictví s ručením omezeným, právním kancelářím s ručením omezeným nebo
 právním kancelářím s ručením neomezeným. Činnosti právní kanceláře se omezují na poskytování
 právních služeb. Partnery v právní kanceláři mohou být pouze advokáti.
 Na SK: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) K poskytování právních služeb, pokud jde
 o právo hostitelské jurisdikce, včetně zastupování před soudy, se vyžaduje státní příslušnost země
 EHP a pobyt (komerční přítomnost). V případě advokátů ze zemí mimo EU je vyžadována faktická
 vzájemnost.
 Opatření:
 EU: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1001 ze dne 14. června 2017 o ochranné
 známce Evropské unie, článek 120; Nařízení Rady (ES) č. 6/2002 ze dne 12. prosince 2001 o
 (průmyslových) vzorech Společenství, článek 78.
 AT: Rechtsanwaltsordnung (advokátní řád) – RAO, RGBl. Nr. 96/1868, články 1 a 21c.
 BE: Belgický soudní řád (články 428–508); královský výnos ze dne 24. srpna 1970.
 BG: Zákon o advokacii; zákon o mediaci a zákon o notářích a notářské činnosti.
 CY: Zákon o advokacii (kapitola 2), ve znění pozdějších předpisů.
 CZ: Zákon č. 85/1996 Sb., o advokacii.
 DE: § 59e, § 59f, § 206 Bundesrechtsanwaltsordnung (BRAO; spolkový advokátní řád);
 Gesetz über die Tätigkeit europäischer Rechtsanwälte in Deutschland (EuRAG); a § 10
 Rechtsdienstleistungsgesetz (RDG).
 DK: Retsplejeloven (zákon o organizaci soudnictví), kapitoly 12 a 13 (zákon č. 1284 ze dne 14.
 listopadu 2018, v konsolidovaném znění).
 557
 ---pagebreak--- EE: Advokatuuriseadus (zákon o avokátní komoře); Tsiviilkohtumenetluse seadustik (občanský soudní
 řád); halduskohtumenetluse seadustik (jednací řád správního soudu); kriminaalmenetluse seadustik
 (zákon o trestním řízení soudním) a väärteomenetluse


text:
seadustik (zákon o přestupkovém řízení).
 EL: Nový advokátní kodex č. 4194/2013.
 ES: Estatuto General de la Abogacía Española, aprobado por Real Decreto 658/2001, článek 13.1a.
 FI: Laki asianajajista (zákon o advokátech) (496/1958), § 1 a 3 a Oikeudenkäymiskaari (4/1734)
 (Občanský soudní řád).
 FR: Loi 71-1130 du 31 décembre 1971, Loi 90- 1259 du 31 décembre 1990, décret 91-1197 du 27
 novembre 1991 a Ordonnance du 10 septembre 1817 modifiée.
 HR: Zákon o advokacii (Úřední věstník Chorvatské republiky 9/94, 117/08, 75/09, 18/11).
 HU: Zákon LXXVIII z roku 2017 o výkonu advokacie.
 LT: Zákon o advokátní komoře Litevské republiky ze dne 18. března 2004 č. IX-2066, naposledy
 pozměněný dne 12. prosince 2017 zákonem č. XIII-571.
 LU: Loi du 16 décembre 2011 modifiant la loi du 10 août 1991 sur la profession d'avocat.
 V LV: Trestní řád, paragraf 79 a zákon o advokacii Lotyšské republiky, paragraf 4.
 MT: Code of Organisation and Civil Procedure (zákoník o organizaci soudů a civilním řízení) (kapitola
 12).
 NL: Advocatenwet (zákon o advokátech).
 PT: Zákon 145/2015, 9 set., alterada p/ Lei 23/2020, 6 jul. (art.o 194 substituído p/ art.o 201.o; e art.o
 203.o substituído p/ art.o 213.o).
 stanovy portugalské advokátní komory (Estatuto da Ordem dos Advogados) a legislativní nařízení
 229/2004, články 5, 7–9;
 legislativní nařízení 88/2003, články 77 a 102;
 stanovy profesního sdružení veřejných právních poradců (Estatuto da Câmara dos Solicitadores), ve
 znění zákona 49/2004, mas alterada p/ Lei 154/2015, 14 set; zákona 14/2006 a legislativního
 nařízení č. 226/2008 alterado p/ Lei 41/2013, 26 jun;
 zákon 78/2001, články 31, 4 Alterada p/ Lei 54/2013, 31 jul.;
 nařízení o mediaci v oblasti rodinného a pracovního práva (nařízení 282/2010), alterada p/ Portaria
 283/2018, 19 out;
 zákon 21/2007 o mediaci v trestním právu, článek 12;
 zákon 22/2013, 26 fev., alterada p/ Lei 17/2017, 16 maio, alterada pelo Decreto-Lei 52/2019, 17
 abril.
 RO: Zákon o advokacii;
 558
 ---pagebreak--- zákon o mediaci a
 zákon o notářích a notářské činnosti.
 SE: Rättegångsbalken (švédský občanský soudní řád) (1942:740) a kodex chování Švédské advokátní
 komory přijatý dne 29. srpna 2008.
 SI: Zakon o odvetništvu (Neuradno prečiščeno besedilo-ZOdv-NPB2 Državnega Zbora RS ze dne 21. 5.
 2009 (zákon o advokacii, neoficiální konsolidované znění připravené Slovinským parlamentem, ze dne
 21. 5. 2009).
 SK: Zákon č. 586/2003 Z. z. o advokacii, § 2 a 12.
 Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení:
 V PL: Zahraniční právníci se mohou usazovat pouze ve formě veřejné obchodní společnosti,
 komanditní společnosti nebo komanditní společnosti na akcie.
 Opatření:
 PL: Zákon ze dne 5. července 2002 o poskytování právní pomoci zahraničními právníky v Polské
 republice, článek 19.
 Pokud jde o přeshraniční obchod službami – přístup na trh:
 V IE, IT: K poskytování právních služeb, pokud jde o právo hostitelské jurisdikce, včetně zastupování
 před soudy, se vyžaduje pobyt (komerční přítomnost).
 Opatření:
 V IE: Solicitors Acts 1954-2011.
 IT: Královský dekret 1578/1933, článek 17 zákona o právní profesi.
 b) Patentoví zástupci, zástupci v oblasti průmyslového vlastnictví, advokáti v oblasti duševního
 vlastnictví (část CPC 879, 861, 8613)
 Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh,


text:
národní zacházení a přeshraniční obchod službami –
 místní přítomnost:
 V BG a CY: K poskytování služeb patentových zástupců je vyžadována státní příslušnost státu EHP
 nebo Švýcarska. Na CY se vyžaduje pobyt.
 V DE: Do komory mohou být přijati, a služby patentových zástupců v Německu v oblasti
 vnitrostátního práva mohou tudíž poskytovat pouze patentoví zástupci kvalifikovaní v Německu.
 Zahraniční patentoví zástupci mohou nabízet právní služby týkající se zahraničního práva, pokud
 prokáží odborné znalosti; pro poskytování právních služeb je v Německu požadována registrace.
 Zahraniční patentoví zástupci (s jinou kvalifikací než z EHP a Švýcarska) nemohou zakládat
 společnosti společně se vnitrostátními patentovými zástupci.
 Zahraniční patentoví zástupci (jiní než z EHP a Švýcarska) mohou mít komerční přítomnost pouze ve
 formě Patentanwalts-GmbH nebo Patentanwalt-AG a mohou držet pouze menšinový podíl.
 559
 ---pagebreak--- V EE: K poskytování služeb patentových zástupců se vyžaduje státní příslušnost Estonska nebo
 členského státu EU a trvalý pobyt.
 Ve ES a PT: K poskytování služeb zástupců v oblasti průmyslového vlastnictví je vyžadována státní
 příslušnost státu EHP.
 Ve FR: K zápisu do seznamu služeb poskytovaných zástupci v oblasti průmyslového vlastnictví se
 vyžaduje usazení nebo pobyt v zemi EHP. U fyzických osob se požaduje státní příslušnost státu EHP. K
 zastupování klienta před vnitrostátním úřadem pro duševní vlastnictví se vyžaduje usazení v EHP.
 Služby lze poskytovat pouze prostřednictvím SCP (société civile professionnelle), SEL (société
 d’exercice libéral) nebo za určitých podmínek i jakékoli jiné právní formy. Bez ohledu na právní
 formu musí více než polovinu podílů a hlasovacích práv držet odborníci z EHP. Služby zástupců v
 oblasti průmyslového vlastnictví mohou být oprávněny poskytovat také právní kanceláře (viz výhrada
 týkající se právních služeb).
 Pokud jde o přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:
 Ve FI a HU: K poskytování služeb patentových zástupců se vyžaduje pobyt v zemi EHP.
 V SI: Majitel/přihlašovatel zapsaných práv (patentů, ochranných známek, ochrany (průmyslového)
 vzoru) musí mít pobyt ve Slovinsku. Alternativně je pro hlavní účel doručování písemností,
 oznamování atd. zapotřebí mít patentového zástupce nebo zástupce pro věci ochranné známky a
 ochrany (průmyslového) vzoru registrovaného ve Slovinsku.
 Opatření:
 BG: Článek 4 nařízení o zástupcích v oblasti duševní vlastnictví.
 CY: Zákon o advokacii (kapitola 2), ve znění pozdějších předpisů.
 DE: Patentanwaltsordnung (PAO).
 EE: Patendivoliniku seadus (zákon o patentových zástupcích) § 2, § 14.
 ES: Ley 11/1986, de 20 de marzo, de Patentes de Invención y Modelos de utilidad, články 155–157.
 FI: Tavaramerkkilaki (zákon o ochranných známkách) (7/1964);
 Laki auktorisoiduista teollisoikeusasiamiehistä (zákon o schválených advokátech v oblasti
 průmyslového vlastnictví) (22/2014) a
 Laki kasvinjalostajanoikeudesta (zákon o právech šlechtitelů rostlin) 1279/2009 a Mallioikeuslaki
 (zákon o zapsaných průmyslových vzorech) 221/1971.
 FR: Code de la propriété intellectuelle
 HU: Zákon XXXII z roku 1995 o patentových zástupcích.
 PT: Legislativní nařízení 15/95, ve znění zákona 17/2010, Portaria 1200/2010, článek 5 a Portaria
 239/2013, a zákon 9/2009.
 560
 ---pagebreak--- SI: Zakon o industrijski lastnini (zákon o průmyslovém vlastnictví), Uradni list RS, št. 51/06 – uradno
 prečiščeno besedilo in 100/13 (Úřední věstník Republiky Slovinsko, č. 51/06 – úřední konsolidované
 znění a 100/13).
 Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a přeshraniční obchod službami –


text:
národní
 zacházení, místní přítomnost:
 V IE: Pro účely usazení se požaduje, aby alespoň jeden z ředitelů, partnerů, manažerů nebo
 zaměstnanců společnosti byl v Irsku registrován jako patentový zástupce nebo advokát v oblasti
 duševního vlastnictví. Pokud jde o přeshraniční základ, požaduje se státní příslušnost EHP a komerční
 přítomnost v zemi EHP, hlavní místo podnikání v členském státě EHP a kvalifikace podle právních
 předpisů některého členského státu EHP.
 Opatření:
 V IE: Trade Marks Act 1996, ve znění pozdějších předpisů, paragrafy 85 a 86;
 Trade Marks Rules 1996, ve znění pozdějších předpisů, pravidla 51, 51A a 51B; Patent Act 1992, ve
 znění pozdějších předpisů, paragrafy 106 a 107; a Register of Patent Agent Rules S.I. 580 of 2015.
 c) Účetnické služby (CPC 8621, jiné než auditorské služby, 86213, 86219, 86220)
 Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami –
 místní přítomnost:
 V AT: Kapitálové podíly a hlasovací práva zahraničních účetních kvalifikovaných podle práva své
 domovské země nesmí v rakouském podniku přesáhnout 25 %. Poskytovatel služby musí mít v zemi
 EHP kancelář nebo sídlo (CPC 862).
 Ve FR: Vyžaduje se usazení nebo pobyt. Poskytování služeb je možné prostřednictvím jakékoli právní
 formy společnosti kromě SNC (Société en nom collectif) a SCS (Société en commandite simple). Na
 SEL (sociétés d’exercice libéral), AGC (Association de gestion et comptabilité) a SPE (Société pluri-
 professionnelle d’exercice) se vztahují zvláštní podmínky. (CPC 86213, 86219, 86220).
 V IT: Do profesního rejstříku se mohou zapsat pouze osoby, jež jsou italskými rezidenty, nebo
 společnosti se sídlem v Itálii; zápis do rejstříku je podmínkou k poskytování účetnických služeb (CPC
 86213, 86219, 86220).
 V PT: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod): Pro zápis do profesního rejstříku u komory
 certifikovaných účetních (Ordem dos Contabilistas Certificados), který je nezbytný pro poskytování
 účetních služeb, se vyžaduje pobyt nebo sídlo, a to za podmínky, že platí reciproční zacházení s
 portugalskými státními příslušníky.
 Opatření:
 AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (zákon o profesi účetních a auditorů, BGBl.
 I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4 a
 Bilanzbuchhaltungsgesetz (BibuG), BGBL. I Nr. 191/2013, §§ 7, 11, 28.
 FR: Ordonnance 45-2138 du 19 septembre 1945.
 561
 ---pagebreak--- IT: Legislativní nařízení 139/2005 a zákon 248/2006.
 PT: Legislativní nařízení č. 452/99, pozměněné zákonem č. 139/2015 ze 7. září.
 Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – přístup na trh:
 Na CY: Přístup je vyhrazen fyzickým osobám. Je požadováno povolení, na které se vztahuje test
 ekonomické potřebnosti. Hlavní kritéria: zaměstnanost v daném pododvětví. Profesní sdružení
 (partnerství) fyzických osob jsou povolena.
 Opatření:
 CY: Zákon o auditorech z roku 2017 (zákon 53(I)/2017).
 Pokud jde o přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:
 Ve SI: K poskytování účetnických služeb je požadováno usazení v Evropské unii (CPC 86213, 86219,
 86220).
 Opatření:
 SI: Zákon o službách na vnitřním trhu, Úřední věstník RS č. 21/10.
 d) Auditorské služby (CPC 86211, 86212, jiné než účetnické služby)
 Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod a přeshraniční
 obchod službami – národní zacházení, zacházení podle


text:
nejvyšších výhod:
 V EU: Podmínkou poskytování služeb povinného auditu je schválení příslušnými orgány členského
 státu, které mohou uznat rovnocennost kvalifikace auditora, který je státním příslušníkem Spojeného
 království nebo jakékoli třetí země, ovšem za předpokladu vzájemnosti (CPC 8621).
 Opatření:
 EU: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních
 závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků, o
 změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení směrnic Rady 78/660/EHS a
 83/349/EHS a směrnice 2006/43/ES o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek.
 Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh:
 V BG: Mohou platit nediskriminační požadavky na právní formu.
 Opatření:
 BG: Zákon o nezávislém finančním auditu.
 Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami –
 místní přítomnost:
 V AT: Kapitálové podíly a hlasovací práva zahraničních auditorů kvalifikovaných podle práva své
 domovské země nesmí v rakouském podniku přesáhnout 25 %. Poskytovatel služby musí mít v zemi
 EHP kancelář nebo sídlo.
 562
 ---pagebreak--- Opatření:
 AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (zákon o profesi účetních a auditorů, BGBl.
 I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4.
 Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:
 V DK: Poskytovat služby povinného auditu mohou pouze auditoři s dánským povolením. Povolení
 vyžaduje pobyt v členském státě EHP. Hlasovací práva ve schválených auditorských společnostech
 auditorů a auditorských společnostech, které nejsou schválené v souladu s předpisem provádějícím
 směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES ze dne 17. května 2006 o povinném auditu
 ročních a konsolidovaných účetních závěrek, založenou na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o
 povinném auditu, nesmí přesahovat 10 % hlasovacích práv.
 Ve FR: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod): Pro účely povinných auditů: vyžaduje se
 usazení nebo pobyt. Britští státní příslušníci mohou ve Francii poskytovat služby povinného auditu,
 ovšem za podmínky vzájemnosti. Poskytování služeb je možné prostřednictvím jakékoli právní formy
 společnosti kromě těch, v nichž jsou společníci považováni za obchodníky („commerçants“), jako jsou
 SNC (Société en nom collectif) a SCS (Société en commandite simple).
 V PL: K poskytování auditorských služeb se vyžaduje usazení v Evropské unii.
 Platí požadavky na právní formu.
 Opatření:
 DK: Revisorloven (dánský zákon o schválených auditorech a auditorských společnostech), zákon č.
 1287 ze dne 20. 11. 2018.
 FR: Code de commerce
 PL: Zákon ze dne 11. května 2017 o povinných auditech, auditorských společnostech a veřejném
 dohledu – sbírka zákonů z roku 2017, položka 1089.
 Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami –
 přístup na trh, národní zacházení:
 Na CY: Přístup je vyhrazen fyzickým osobám. Je požadováno povolení, na které se vztahuje test
 ekonomické potřebnosti. Hlavní kritéria: zaměstnanost v daném pododvětví. Profesní sdružení
 (partnerství) fyzických osob jsou povolena.
 Na SK: Audit může ve Slovenské republice vykonávat pouze podnik, v němž je alespoň 60 %
 kapitálových podílů či hlasovacích práv vyhrazeno státním příslušníkům Slovenské republiky nebo
 členského státu.
 Opatření:
 CY: Zákon o auditorech z roku 2017 (zákon 53(I)/2017).
 SK: Zákon