text:
že:
 a)
 v případě potřeby učiní kroky k podepsání či ratifikaci všech příslušných mezinárodních smluv v oblasti odzbrojení a nešíření nebo k přistoupení k těmto smlouvám a k plnému provádění veškerých závazků vyplývající z těchto smluv, jichž jsou smluvními stranami, a k vyzvání ostatních států, aby se k těmto smlouvám připojily;
 b)
 budou uplatňovat účinný systém vnitrostátních kontrol vývozu, jenž bude kontrolovat vývoz a bránit nedovolenému zprostředkování obchodu se zbožím souvisejícím se zbraněmi hromadného ničení a jeho tranzitu, včetně kontroly koncového použití technologií dvojího použití, pokud jde o zbraně hromadného ničení, a který bude obsahovat účinné postihy za porušení kontrol vývozu;
 c)
 budou bojovat proti šíření chemických, biologických a toxinových zbraní. Strany se dohodly, že budou spolupracovat v příslušných fórech s cílem zlepšit vyhlídky na všeobecné dodržování mezinárodních úmluv, včetně Úmluvy o chemických zbraních (Úmluva o zákazu vývoje, výroby, hromadění zásob a použití chemických zbraní a jejich zničení) a Úmluvy o zákazu biologických a toxinových zbraní (Úmluva o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) zbraní a toxinových zbraní a o jejich zničení).
 4. Strany souhlasí, že zavedou pravidelná setkání na vysoké úrovni mezi Unií a Kanadou, jejichž cílem bude výměna názorů ohledně způsobů posílení spolupráce v celé řadě otázek nešíření a odzbrojení.
 Článek 4
 Ruční palné a lehké zbraně
 1. Strany uznávají, že nedovolená výroba, přeprava a šíření ručních palných a lehkých zbraní, včetně střeliva pro ně, a jejich nadměrné hromadění, špatná správa, nedostatečně zabezpečené zásoby a nekontrolované šíření představují i nadále vážnou hrozbu pro mír a mezinárodní bezpečnost.
 2. Strany souhlasí s tím, že budou plnit své příslušné závazky, pokud jde o řešení nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi, včetně střeliva pro ně, v rámci příslušných mezinárodních nástrojů, včetně Akčního programu OSN k prevenci, potírání a vymýcení nezákonného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi ve všech jeho aspektech, jakož i závazky vyplývající z rezolucí Rady bezpečnosti OSN.
 3. Strany usilují o přijetí opatření v zájmu řešení nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi a o spolupráci, doplňkovost a součinnost společných snah s cílem pomoci jiným státům bojovat proti nedovolenému obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi a střelivem, podle potřeby na celosvětové, regionální a vnitrostátní úrovni.
 Článek 5
 Mezinárodní trestní soud
 1. Strany potvrzují, že nejzávažnější trestné činy, které znepokojují mezinárodní společenství, nesmějí zůstat nepotrestány a že jejich účinné stíhání musí být zajištěno přijetím opatření na vnitrostátní úrovni a zlepšením mezinárodní spolupráce, a to i s Mezinárodním trestním soudem (MTS).
 2. Strany sdílejí společný závazek podporovat všeobecnou ratifikaci Římského statutu MTS či přistoupení k tomuto statutu, a usilovat o jeho účinné vnitrostátní uplatňování ve státech, jež jsou smluvními stranami MTS.
 Článek 6
 Spolupráce v boji proti terorismu
 1. Strany uznávají, že boj proti terorismu je společnou prioritou, a zdůrazňují, že boj proti terorismu je třeba vést při dodržování zásad právního státu, mezinárodního práva, zejména Charty OSN a příslušných rezolucí Rady bezpečnosti OSN, lidských práv, mezinárodního uprchlického práva, humanitárního práva a základních svobod.
 2. Strany udržují konzultace na vysoké úrovni v oblasti boje proti


text:
terorismu a ad hoc kontakty s cílem podpořit účinný společný operativní postup v boji proti terorismu a mechanismy spolupráce tam, kde je to možné. To zahrnuje pravidelnou výměnu informací o seznamech teroristů, strategie pro boj proti násilnému extremismu a přístupy k novým aspektům boje proti terorismu.
 3. Strany sdílejí společný závazek podporovat komplexní mezinárodní přístup k boji proti terorismu pod záštitou Organizace spojených národů. Strany usilují zejména o spolupráci za účelem prohloubení mezinárodního konsensu v této oblasti s cílem podporovat plné provádění globální strategie OSN pro boj proti terorismu a podle potřeby příslušných rezolucí Rady bezpečnosti OSN.
 4. Strany nadále úzce spolupracují v rámci globálního fóra pro boj proti terorismu a jeho pracovních skupin.
 5. V oblasti boje proti financování terorismu se strany řídí mezinárodními doporučeními vydanými Finančním akčním výborem.
 6. Strany nadále spolupracují podle potřeby v zájmu posílení kapacit jiných států v oblasti boje proti terorismu v souvislosti s předcházením a odhalováním teroristické činnosti a reakcí na ni.
 Článek 7
 Spolupráce při prosazování mezinárodního míru a stability
 Aby dosáhly společných zájmů při prosazování mezinárodního míru a bezpečnosti a účinných mnohostranných institucí a politik, strany:
 a)
 pokračují ve svém úsilí o další posílení transatlantické bezpečnosti, přičemž zohlední ústřední úlohu stávající transatlantické bezpečnostní struktury mezi Evropou a Severní Amerikou;
 b)
 vyvinou větší společné úsilí na podporu řešení krizí a budování kapacit a dále posílí spolupráci v této oblasti, včetně operací a misí Unie. Strany usilují o usnadnění zapojení do těchto činností, mimo jiné prostřednictvím včasných konzultací a sdílení plánovacích informací, bude-li to stranami považováno za vhodné.
 Článek 8
 Spolupráce v mnohostranných, regionálních a mezinárodních fórech a organizacích
 1. Strany sdílejí závazek k multilateralismu a úsilí o zlepšení účinnosti regionálních a mezinárodních fór a organizací, jako je Organizace spojených národů a její specializované subjekty a agentury, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), Organizace Severoatlantické smlouvy (NATO), Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE), a dalších mnohostranných fór.
 2. Strany udržují účinné mechanismy pro konzultace v rámci mnohostranných fór. V rámci OSN zavedou kromě stávajících dialogů v oblasti lidských práv a demokracie stálé mechanismy pro konzultace v Radě OSN pro lidská práva, v rámci Valného shromáždění OSN a Úřadu OSN ve Vídni a na dalších fórech, v případně potřeby a po dohodě obou stran.
 3. Strany rovněž usilují o konzultace v případě voleb do mnohostranných organizací, aby v nich zajistily své účinné zastoupení.
 HLAVA IV
 HOSPODÁŘSKÝ A UDRŽITELNÝ ROZVOJ
 Článek 9
 Dialog a celosvětové vedoucí postavení týkající se hospodářských otázek
 Strany uznávají, že cíle udržitelné globalizace a zvyšující se prosperity lze dosáhnout pouze prostřednictvím otevřeného světového hospodářství založeného na tržních zásadách, účinné regulaci a silných celosvětových institucích, a v tomto duchu se vynasnaží:
 a)
 prokázat svou vedoucí úlohu při podpoře řádné hospodářské politiky a obezřetného finančního řízení jak na vnitrostátní úrovni, tak prostřednictvím regionálních a mezinárodních závazků;
 b)
 vést pravidelný politický dialog na vysoké úrovni o makroekonomických otázkách, případně i se zástupci centrálních bank, za účelem spolupráce v otázkách společného zájmu;
 c)
 podle potřeby podporovat včasný a účinný dialog a spolupráci,

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
pokud jde o globální ekonomické otázky společného zájmu, v mnohostranných organizacích a fórech, v nichž jsou strany zapojeny, jako například Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), G-7, G-20, Mezinárodní měnový fond (MMF), Světová banka a Světová obchodní organizace (WTO).
 Článek 10
 Prosazování volného obchodu a zvýšení investic
 1. Strany spolupracují s cílem podpořit udržitelný růst a rozvoj vzájemného obchodu a investic k oboustrannému prospěchu, jak stanoví komplexní dohoda o hospodářské a obchodní spolupráci.
 2. Strany usilují o spolupráci v zájmu dalšího upevnění WTO jakožto nejúčinnějšího rámce pro silný, inkluzivní a na pravidlech založený světový obchodní systém.
 3. Strany se nadále angažují v oblasti celní spolupráce.
 Článek 11
 Spolupráce v oblasti zdanění
 V zájmu posílení a rozvoje hospodářské spolupráce strany dodržují a uplatňují zásady řádné správy v oblasti daní, tj. transparentnost, výměnu informací a zabránění škodlivým opatřením v oblasti daní v rámci fóra OECD o škodlivých daňových praktikách či kodexu chování Unie pro zdaňování podniků. Strany se snaží společně podporovat a zlepšovat uplatňování těchto zásad na mezinárodní úrovni.
 Článek 12
 Udržitelný rozvoj
 1. Strany potvrzují svůj závazek vyhovět aktuálním potřebám, aniž by tak byly ohroženy potřeby budoucích generací. Uznávají, že ekonomický růst by měl respektovat zásady udržitelného rozvoje, aby byl životaschopný v dlouhodobém výhledu.
 2. Strany nadále podporují zodpovědné a účinné využívání zdrojů a zlepšují povědomí o hospodářských a sociálních nákladech škod na životním prostředí a jejich dopadech na dobré životní podmínky lidí.
 3. Strany nadále podněcují k úsilí o podporu udržitelného rozvoje prostřednictvím dialogu, sdílením osvědčených postupů, dobré správy a řádného finančního řízení.
 4. Strany sdílejí společný cíl, kterým je snížení chudoby a podpora inkluzivního hospodářského rozvoje na celém světě, a kdykoli je to možné, v zájmu dosažení tohoto cíle spolupracují.
 5. Za tímto účelem strany naváží pravidelný politický dialog o rozvojové spolupráci s cílem zlepšit koordinaci politik v oblasti otázek společného zájmu a zlepšit kvalitu a účinnost své rozvojové spolupráce v souladu s mezinárodně uznávanými zásadami o účinnosti pomoci. Strany spolupracují v zájmu posílení odpovědnosti a transparentnosti s důrazem na zlepšení výsledků v oblasti rozvoje a uznávají důležitost zapojení celé řady aktérů, včetně soukromého sektoru a občanské společnosti, do rozvojové spolupráce.
 6. Strany uznávají důležitost odvětví energetiky pro hospodářskou prosperitu a mezinárodní mír a stabilitu. Shodují se na tom, že v zájmu posílení energetických možností a bezpečnosti a udržitelné a cenově dostupné energie je třeba zlepšit a diverzifikovat dodávky energie, podporovat inovace a zvyšovat energetickou účinnost. Ve vztahu k energetice udržují strany dialog na vysoké úrovni a nadále spolupracují na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni za účelem podpory otevřených a konkurenčních trhů, sdílení osvědčených postupů, podpory vědecky podložené, transparentní regulace a zvážení možných oblastí spolupráce v energetických otázkách.
 7. Strany přikládají velký význam ochraně a zachování životního prostředí a uznávají, že pro ochranu životního prostředí jsou nutné vysoké standardy, jež umožní, aby životní prostředí bylo zachováno pro budoucí generace.
 8. Strany si jsou vědomy celosvětové hrozby, kterou představuje změna klimatu, a nutnosti přijmout okamžitá a další opatření ke snížení emisí s cílem stabilizovat koncentrace skleníkových plynů v atmosféře na


text:
úrovni, která by zamezila nebezpečným důsledkům působení lidstva na klimatický systém. Zejména sdílejí společný cíl nalézt inovační řešení pro zmírnění a přizpůsobení se dopadům změny klimatu. Strany uznávají globální povahu této výzvy a nadále podporují mezinárodní úsilí o dosažení spravedlivého, účinného, komplexního a na pravidlech založeného režimu podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC), jež se vztahuje na všechny strany úmluvy, a to i spoluprací na dosažení pokroku s Pařížskou dohodou.
 9. Ve vztahu k životnímu prostředí a změně klimatu udržují strany dialog na vysoké úrovni v zájmu sdílení osvědčených postupů a podpory účinné a inkluzivní spolupráce v oblasti změny klimatu a dalších otázkách týkajících se ochrany životního prostředí.
 10. Strany uznávají význam dialogu a spolupráce na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni, v oblasti zaměstnanosti, sociálních věcí a slušné práce, zejména v kontextu globalizace a demografických změn. Strany usilují o podporu spolupráce a výměny informací a zkušeností týkajících se oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí. Strany rovněž potvrzují, že lpějí na dodržování, prosazování a realizaci mezinárodně uznávaných pracovních norem, k nimž se zavázaly, jako jsou například normy, na které odkazuje Deklarace Mezinárodní organizace práce (MOP) o základních principech a právech v práci z roku 1998 a její následný dokument.
 Článek 13
 Dialog o dalších oblastech společného zájmu
 Strany uznávají společné odhodlání prohlubovat a rozvíjet své dlouhodobé závazky, jakož i stávající spolupráci, a v tomto duchu se v odpovídajících dvoustranných a mnohostranných fórech zasazují o podporu odborného dialogu a výměny osvědčených postupů v oblastech společného zájmu. Mezi tyto oblasti patří mimo jiné: zemědělství, rybolov, mezinárodní námořní politika a politika oceánů, rozvoj venkova, mezinárodní doprava, zaměstnanost a otázky cirkumpolární oblasti včetně vědy a techniky. Případně je možné zahrnout i výměnu informací o právních, regulačních a správních postupech a o rozhodovacích procesech.
 Článek 14
 Blahobyt občanů
 1. Strany jsou si vědomy, že je důležité rozšířit a prohloubit vzájemný dialog a spolupráci v celé řadě otázek, které ovlivňují kvalitu života jejich občanů a širšího mezinárodního společenství, a v tomto duchu podporují a usnadňují dialog, konzultace a pokud možno spolupráci v rámci stávajících a nově se objevujících otázek společného zájmu, které mají vliv na blahobyt občanů.
 2. Strany uznávají důležitost ochrany spotřebitele a podporují výměnu informací a osvědčených postupů v této oblasti.
 3. Strany podporují vzájemnou spolupráci a výměnu informací o celosvětových problémech v oblasti zdraví a o připravenosti a reakci na ohrožení veřejného zdraví celosvětového významu.
 Článek 15
 Spolupráce v oblasti znalostí, výzkumu, inovací a komunikačních technologií
 1. Strany nadále podporují spolupráci v oblasti vědy, techniky, výzkumu a inovací, s ohledem na význam nových poznatků po řešení celosvětových problémů.
 2. Strany uznávají důležitost informačních a komunikačních technologií jakožto klíčových prvků moderního života a socioekonomického rozvoje a podle potřeby se snaží v této oblasti spolupracovat a vyměňovat si názory o vnitrostátních, regionálních a mezinárodních politikách v této oblasti.
 3. Strany si jsou vědomy, že bezpečnost a stabilita Internetu při plném dodržování základních práv a svobod je výzvou v celosvětovém měřítku, a v této oblasti společně postupují na dvoustranné a mnohostranné úrovni cestou dialogu a


text:
výměny zkušeností.
 4. Strany uznávají, že pro plnění cílů v oblasti socioekonomických, environmentálních a mezinárodních politik je stále důležitější využívání vesmírných systémů. Strany pokračují v posilování spolupráce při rozvoji a využívání vesmírných prostředků v zájmu občanů, podniků a organizací veřejné správy.
 5. Strany usilují o pokračování spolupráce v oblasti statistiky a zaměří se zejména na aktivní prosazování sdílení osvědčených postupů a politik.
 Článek 16
 Podpora rozmanitosti kulturních projevů, vzdělávání a mládeže a mezilidských kontaktů
 1. Strany jsou hrdé na dlouholeté vazby v oblasti kultury, jazyka a tradic, jež mezi nimi vystavěly mosty porozumění. Transatlantické vazby existují na všech úrovních veřejné správy a společnosti a jejich vliv se v kanadských a evropských společnostech významně odrážejí. Strany se snaží tyto vazby podporovat a hledat nové způsoby, jak své vztahy posílit prostřednictvím kontaktů mezi lidmi. Strany se snaží využívat výměn prostřednictvím nevládních organizací a skupin odborníků, které spojují mladé lidi a další hospodářské a sociální partnery, s cílem rozšířit a prohloubit tyto vztahy a obohatit výměnu myšlenek při řešení společných výzev.
 2. Strany uznávají význam rozsáhlých vztahů v oblasti akademické činnosti, vzdělávání, sportu, kultury, cestovního ruchu a mobility mládeže, které se mezi nimi v průběhu let vyvinuly, a vítají a případně podporují další spolupráci při rozšiřování těchto vazeb.
 3. Strany se snaží podporovat rozmanitost kulturních projevů a, je-li to vhodné, rovněž prosazováním zásad a cílů Úmluvy UNESCO z roku 2005 o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů.
 4. Strany se ve vhodných případech snaží podporovat a usnadňovat výměnu, spolupráci a dialog mezi svými kulturními institucemi a odborníky v této oblasti.
 Článek 17
 Odolnost vůči katastrofám a zvládání mimořádných událostí
 V zájmu minimalizace dopadu přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem a zvýšení odolnosti společnosti a infrastruktury strany potvrzují svůj společný závazek podporovat prevenci, připravenost a opatření v oblasti reakce a obnovy, a to i případně s využitím spolupráce na dvoustranné i mnohostranné úrovni.
 HLAVA V
 SPRAVEDLNOST, SVOBODA A BEZPEČNOST
 Článek 18
 Justiční spolupráce
 1. Pokud jde o justiční spolupráci v trestních věcech, strany se vynasnaží zlepšit stávající spolupráci ve věci vzájemné právní pomoci a vydávání na základě příslušných mezinárodních dohod. V rámci svých pravomocí a kompetencí strany rovněž usilují o posílení stávajících mechanismů a případně zváží vytvoření nových mechanismů pro usnadnění mezinárodní spolupráce v dané oblasti. To by v případě potřeby zahrnovalo přistoupení k příslušným mezinárodním nástrojům a jejich provádění, jakož i těsnější spolupráci s Eurojustem.
 2. Strany podle potřeby rozvíjejí justiční spolupráci v občanských a obchodních věcech v rámci rozsahu svých pravomocí, zejména pokud jde o sjednávání, ratifikaci a provádění mnohostranných úmluv o justiční spolupráci v občanských věcech, včetně úmluv Haagské konference mezinárodního práva soukromého v oblasti mezinárodní právní spolupráce a soudních sporů, jakož i ochrany dětí.
 Článek 19
 Spolupráce v boji s nedovolenými drogami
 1. Strany v rámci svých pravomocí spolupracují tak, aby zajistily vyvážený a integrovaný přístup k drogové problematice. Strany své úsilí zaměří na:
 —
 posílení struktur pro boj s nedovolenými drogami,
 —
 snížení nabídky nedovolených drog, obchodu s nimi a poptávky po nich,
 —
 řešení zdravotních a sociálních důsledků


text:
zneužívání nedovolených drog a
 —
 maximalizaci účinnosti struktur zaměřených na omezení zneužívání chemických prekurzorů používaných pro nedovolenou výrobu omamných a psychotropních látek.
 2. Strany za účelem dosažení těchto cílů vzájemně spolupracují, včetně tam, kde je to možné, prostřednictvím koordinace svých programů technické pomoci a tím, že podpoří země, které tak ještě neučinily, aby ratifikovaly a prováděly stávající úmluvy o mezinárodní kontrole drog, jichž jsou Unie nebo členské státy a Kanada stranami. Strany opírají svá opatření o obecně uznávané zásady ve shodě s příslušnými úmluvami o mezinárodní kontrole drog a dodržují obecné cíle politického prohlášení a akčního plánu OSN o mezinárodní spolupráci pro dosažení integrované a vyvážené strategie pro boj proti celosvětovému problému drog z roku 2009.
 Článek 20
 Spolupráce v oblasti prosazování práva a boj proti organizované trestné činnosti a korupci
 1. Strany sdílejí závazek spolupracovat v rámci boje proti organizované, hospodářské a finanční trestné činnosti a korupci, padělání, pašování a nedovoleným transakcím, a sice plněním společných mezinárodních závazků v této oblasti, včetně účinné spolupráce při zpětném získávání majetku či finančních prostředků pocházejících z korupčního jednání.
 2. Strany potvrzují svůj závazek rozvíjet spolupráci při prosazování práva, mimo jiné prostřednictvím pokračující spolupráce s Europolem.
 3. Strany kromě toho vyvíjejí úsilí o spolupráci v mezinárodních fórech, aby podle potřeby podpořily dodržování a provádění Úmluvy Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu a jejích doplňkových protokolů, jichž jsou stranami.
 4. Strany se rovněž vynasnaží podporovat ve vhodných případech provádění Úmluvy OSN proti korupci, mimo jiné prostřednictvím silného mechanismu přezkumu, přičemž zohlední zásady transparentnosti a účasti občanské společnosti.
 Článek 21
 Praní peněz a financování terorismu
 1. Strany uznávají, že k zabránění zneužívání jejich finančních systémů k legalizaci výnosů jakékoli trestné činnosti, včetně nedovoleného obchodu s drogami a korupce, je nutné spolupracovat a bojovat proti financování terorismu. Tato spolupráce se vztahuje také na konfiskaci majetku nebo finančních prostředků pocházejících z trestné činnosti v souladu s právními řády a zákony stran.
 2. Strany si ve vhodných případech vyměňují důležité informace v souladu se svými právními řády a zákony a provádějí náležitá opatření pro boj proti praní peněz a financování terorismu v souladu s doporučeními Finančního akčního výboru a standardy přijatými jinými příslušnými mezinárodními subjekty činnými v této oblasti.
 Článek 22
 Kyberkriminalita
 1. Strany uznávají, že kyberkriminalita představuje celosvětový problém, který si žádá globální řešení. Strany proto posílí spolupráci za účelem předcházení kyberkriminalitě a boje proti této trestné činnosti prostřednictvím výměny informací a praktických znalostí v souladu se svými právními řády a zákony. Strany se snaží ve vhodných případech spolupracovat s cílem poskytnout pomoc a podporu ostatním státům při vytváření účinné právní úpravy, politik a postupů pro předcházení kyberkriminalitě a boje proti ní, kdekoli se tento problém objeví.
 2. Strany si v souladu se svými právními řády a zákony vyměňují informace v oblastech, jako jsou vzdělávání a odborná příprava vyšetřovatelů kyberkriminality, postupy při vyšetřování kyberkriminality a digitální forenzní analýza.
 Článek 23
 Migrace, azyl a správa hranic
 1. Strany potvrzují svůj závazek ke spolupráci a výměně názorů v rámci svých právních předpisů v oblasti migrace (včetně legální migrace,


text:
nelegální migrace, obchodování s lidmi, migrace a rozvoje), azylu, integrace, víz a správy hranic.
 2. Strany sdílejí společný cíl zavést bezvízový styk mezi Unií a Kanadou pro všechny své občany. Strany spolupracují a vyvíjejí maximální úsilí, aby bezvízového styku mezi svými územími pro všechny občany s platným cestovním pasem dosáhly co nejdříve.
 3. Strany se dohodly, že budou spolupracovat v zájmu předcházení nelegální migraci a kontroly takové migrace. Za tímto účelem:
 a)
 Kanada zpětně převezme každého svého občana nedovoleně pobývajícího na území členského státu na žádost tohoto státu a, není-li stanoveno jinak zvláštní dohodou, bez dalších formalit;
 b)
 každý členský stát zpětně převezme každého svého občana nedovoleně pobývajícího na území Kanady na její žádost a, není-li stanoveno jinak zvláštní dohodou, bez dalších formalit;
 c)
 členské státy a Kanada poskytnou pro tento účel svým občanům řádné cestovní doklady;
 d)
 strany se zapojí do jednání o zvláštní dohodě upravující závazky ve vztahu ke zpětnému přijímání, včetně zpětného přijímání státních příslušníků jiných zemí a osob bez státní příslušnosti.
 Článek 24
 Konzulární ochrana
 1. Kanada umožní občanům Unie, pokud členský stát, jehož jsou občany, nemá v Kanadě dostupné stálé zastoupení, požívat v Kanadě ochrany diplomatických a konzulárních orgánů kteréhokoli členského státu.
 2. Členské státy umožní kanadským občanům požívat na území kteréhokoli členského státu, pokud Kanada nemá na území tohoto členského státu dostupné stálé zastoupení, ochrany diplomatických a konzulárních orgánů kteréhokoli jiného státu určeného Kanadou.
 3. Účelem odstavců 1 a 2 je upustit od veškerých požadavků na oznámení a souhlas, které by se jinak mohly uplatnit v případě povolení, aby občané Unie nebo Kanady mohli být zastupováni kterýmkoli jiným státem, než je stát, jehož jsou státními příslušníky.
 4. Administrativní fungování odstavců 1 a 2 strany každoročně přezkoumají.
 Článek 25
 Ochrana osobních údajů
 1. Strany uznávají potřebu ochrany osobních údajů a společně se vynasnaží prosazovat přísné mezinárodní standardy.
 2. Strany uznávají význam ochrany základních práv a svobod, včetně práva na soukromí s ohledem na ochranu osobních údajů. Strany se proto zavazují dodržovat v rámci svých příslušných právních předpisů závazky, jež učinily v souvislosti s těmito právy, rovněž při předcházení terorismu a jiné závažné trestné činnosti nadnárodní povahy, včetně organizované trestné činnosti, a boji proti nim.
 3. Strany pokračují ve spolupráci v oblasti ochrany osobních údajů v rámci svých právních předpisů na dvoustranné i mnohostranné úrovni, podle potřeby cestou dialogu a výměny zkušeností.
 HLAVA VI
 POLITICKÝ DIALOG A MECHANISMY PRO KONZULTACE
 Článek 26
 Politický dialog
 Strany se snaží o posílení dialogu a konzultací účinným a pragmatickým způsobem, aby podpořily své rozvíjející se vztahy, dále je prohloubily a podpořily své společné zájmy a hodnoty prostřednictvím mnohostranných závazků.
 Článek 27
 Mechanismy pro konzultace
 1. Strany se aktivně účastní dialogu prostřednictvím stávajících kontaktů, výměn a konzultací, které zahrnují tyto mechanismy:
 a)
 vrcholné schůzky konané jednou ročně nebo podle vzájemné dohody střídavě v Unii a v Kanadě;
 b)
 zasedání na úrovni ministrů zahraničních věcí;
 c)
 konzultace na ministerské úrovni o politických otázkách společného zájmu;
 d)
 konzultace na úrovni vysokých úředníků a na pracovní úrovni, pokud jde o otázky společného zájmu nebo


text:
informace a spolupráci v oblasti hlavního vývoje na vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni;
 e)
 podpora výměny delegací Evropského parlamentu a Parlamentu Kanady.
 2. Smíšený ministerský výbor
 a)
 Zřizuje se Smíšený ministerský výbor.
 b)
 Smíšený ministerský výbor:
 i)
 nahrazuje Transatlantický dialog,
 ii)
 společně mu předsedají ministr zahraničních věcí Kanady a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
 iii)
 zasedá jednou ročně nebo na základě vzájemné dohody podle okolností,
 iv)
 přijímá svůj pořad jednání, pravidla a postupy,
 v)
 rozhoduje se souhlasem obou stran,
 vi)
 přijímá výroční zprávu od Smíšeného výboru pro spolupráci, která pojednává o stavu vztahů, a činí související doporučení k činnosti Smíšeného výboru pro spolupráci, včetně nových oblastí pro budoucí spolupráci a řešení sporů vyplývajících z provádění této dohody,
 vii)
 je složen ze zástupců stran.
 3. Smíšený výbor pro spolupráci
 a)
 Strany dohody zřídí Smíšený výbor pro spolupráci.
 b)
 Strany zajistí, aby Smíšený výbor pro spolupráci:
 i)
 činil doporučení ohledně priorit týkajících se spolupráce mezi stranami,
 ii)
 sledoval vývoj strategických vztahů mezi stranami,
 iii)
 zabezpečoval výměnu názorů a předkládal návrhy k jakýmkoli otázkám společného zájmu,
 iv)
 činil doporučení v zájmu účinnosti, vyšší efektivity a součinnosti mezi stranami,
 v)
 zajišťoval řádné fungování této dohody,
 vi)
 poskytoval výroční zprávu o stavu vztahů Smíšenému ministerskému výboru, kterou strany zveřejní, jak je uvedeno v odst. 2 písm. b) bodě vi) tohoto článku,
 vii)
 náležitě řešil jakékoli záležitosti, které mu předloží strany podle této dohody,
 viii)
 zřídil podvýbory, které budou nápomocné při výkonu jeho povinností. Tyto podvýbory by však neměly duplikovat subjekty zřízené podle jiných dohod mezi stranami,
 ix)
 analyzoval situace, kdy jedna ze stran má za to, že její zájmy byly nebo mohly být nepříznivě ovlivněny rozhodovacími postupy v oblastech spolupráce, na něž se nevztahuje zvláštní dohoda.
 c)
 Strany zajistí, aby Smíšený výbor pro spolupráci zasedal jednou ročně střídavě v Unii a Kanadě, aby na žádost kterékoli ze stran bylo možné svolat mimořádná zasedání, aby Smíšenému výboru pro spolupráci předsedal jeden vyšší úředník Kanady a jeden vyšší úředník Unie a aby se dohodl na svém mandátu, včetně účasti pozorovatelů.
 d)
 Smíšený ministerský výbor se skládá ze zástupců stran, přičemž při stanovení úrovně účasti je třeba věnovat náležitou pozornost důrazu na účinnost a hospodárnost.
 e)
 Strany se dohodly, že Smíšený ministerský výbor může požádat výbory a podobné subjekty zřízené podle stávajících dvoustranných dohod mezi stranami, aby jej pravidelně informovaly o svých činnostech v rámci průběžného, komplexního přehledu vztahů mezi oběma stranami.
 Článek 28
 Plnění povinností
 1. V duchu vzájemné úcty a spolupráce, které jsou vyjádřeny v této dohodě, přijmou strany obecná nebo zvláštní opatření potřebná ke splnění svých závazků podle této dohody.
 2. V případě otázek nebo rozporů při provádění či výkladu této dohody zvýší strany své úsilí o konzultace a spolupráci tak, aby problémy byly řešeny včas a smírnou cestou. Na žádost kterékoli ze stran jsou otázky nebo nejednotnosti postupovány Smíšenému výboru pro spolupráci k další diskusi a analýze. Strany také mohou společně rozhodnout, že tyto otázky postoupí zvláštním podvýborům, které jsou podřízeny Smíšenému výboru pro spolupráci. Strany zajistí, aby se Smíšený výbor


text:
pro spolupráci nebo určený podvýbor sešel v přiměřeném čase, který mu umožní hledat řešení rozdílů v provádění nebo výkladu této dohody prostřednictvím včasné komunikace, důkladného posouzení skutkové stránky, včetně případného odborného poradenství a vědeckých důkazů, a účinného dialogu.
 3. Strany potvrzují, že pevně podporují lidská práva a nešíření zbraní a domnívají se, že zvláště závažné a významné porušení povinností uvedených v čl. 2 odst. 1 a čl. 3 odst. 2 lze řešit jako zvláště naléhavý případ. Strany mají za to, že k tomu, aby určitá situace představovala „zvláště závažné a významné porušení“ čl. 2 odst. 1, musely by její závažnost a povaha být výjimečného druhu, jako je například státní převrat nebo závažné trestné činy, které ohrožují mír, bezpečnost a blaho mezinárodního společenství.
 4. Pokud ve třetí zemi nastane situace, kterou lze podle její závažnosti a povahy vnímat jako zvláště naléhavý případ, usilují strany na žádost kterékoli ze stran o urychlené konzultace, aby si ohledně vzniklé situace vyměnily názory a posoudily možná řešení.
 5. V případě nepravděpodobné a neočekávané situace, kdy by ke zvláště naléhavé události došlo na území jedné ze stran, může kterákoli strana přednést danou záležitost Smíšenému ministerskému výboru. Smíšený ministerský výbor může požádat Smíšený výbor pro spolupráci, aby do 15 dnů uskutečnil urychlené konzultace. Strany poskytnou příslušné informace a důkazy, které jsou nezbytné pro důkladné posouzení a včasné a účinné řešení situace. Nebude-li Smíšený výbor pro spolupráci schopen situaci vyřešit, může záležitost předložit Smíšenému ministerskému výboru, aby ji neodkladně zvážil.
 6.
 a)
 Pokud by nastal zvláště naléhavý případ, kdy by Smíšený ministerský výbor nebyl schopen situaci vyřešit, může kterákoli strana rozhodnout o pozastavení uplatňování ustanovení této dohody. V Unii by rozhodnutí o pozastavení uplatňování vyžadovalo jednomyslnost. V Kanadě by rozhodnutí o pozastavení platnosti přijala kanadská vláda v souladu s jejími právními předpisy. Dotčená strana neprodleně písemně oznámí druhé straně své rozhodnutí a toto rozhodnutí uplatní po minimální dobu nezbytnou k vyřešení této otázky způsobem přijatelným pro obě strany.
 b)
 Strany neustále přezkoumávají vývoj situace, která vedla k přijetí uvedeného rozhodnutí a která by mohla sloužit jako důvod pro další vhodná opatření přijatá mimo rámec této dohody. Strana, který využije pozastavení či jiná opatření, je stáhne, jakmile to je odůvodněné.
 7. Kromě toho strany uznávají, že zvláště závažné a významné porušení lidských práv nebo nešíření, jak je definováno v odstavci 3, by mohlo rovněž sloužit jako důvod pro vypovězení Komplexní dohody o hospodářské a obchodní spolupráci mezi EU a Kanadou v souladu s článkem 30.9 uvedené dohody.
 8. Tato dohoda se nedotýká uplatňování ani výkladu jiných dohod mezi stranami. Zejména, ustanovení této dohody týkající se mechanismu řešení sporů nenahrazují ani žádným způsobem neovlivňují ustanovení týkající se mechanismu řešení sporů obsažená v jiných dohodách mezi stranami.
 HLAVA VII
 ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
 Článek 29
 Bezpečnost a zpřístupňování informací
 1. Touto dohodou nejsou dotčeny právní předpisy Unie, členských států nebo Kanady, jež se týkají přístupu veřejnosti k úředním dokumentům.
 2. Tuto dohodu nelze vykládat tak, že by se od kterékoli strany požadovalo, aby poskytovala informace, jejichž sdělení je podle ní v rozporu s


text:
jejími hlavními bezpečnostními zájmy.
 Článek 30
 Vstup v platnost a pozbytí platnosti
 1. Strany si vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro vstup této dohody v platnost. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni posledního oznámení.
 2. Aniž je dotčen odstavec 1, provádějí Unie a Kanada části této dohody prozatímně, jak je stanoveno v tomto odstavci, dokud dohoda nevstoupí v platnost a v souladu se svými platnými vnitřními postupy a právními předpisy.
 Prozatímní provádění začíná prvním dnem druhého měsíce následujícího po dni, k němuž si Unie a Kanada vzájemně oznámí následující skutečnosti:
 a)
 v případě Unie dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel a s uvedením těch částí dohody, které se budou prozatímně provádět; a
 b)
 v případě Kanady dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel a s potvrzením souhlasu s těmi částmi dohody, které se budou prozatímně provádět.
 3. Kterákoliv ze stran může druhé straně písemně oznámit svůj záměr tuto dohodu vypovědět. Výpověď nabývá účinku šest měsíců po tomto oznámení.
 Článek 31
 Změna
 Strany mohou tuto dohodu změnit písemnou dohodou. Změna vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni posledního oznámení, kterým si strany vzájemně sdělují, že všechny nezbytné vnitřní postupy pro vstup změny v platnost byly dokončeny.
 Článek 32
 Oznámení
 Strany předají veškerá oznámení učiněná v souladu s články 30 a 31 Generálnímu sekretariátu Rady Evropské unie a Ministerstvu zahraničních věcí, obchodu a rozvoje Kanady nebo jejich případným právním nástupcům.
 Článek 33
 Územní působnost
 Tato dohoda se vztahuje na jedné straně na území, na která se vztahují smlouvy, na nichž je založena Evropské unie, za podmínek stanovených v uvedených smlouvách, a na území Kanady na straně druhé.
 Článek 34
 Definice stran
 Pro účely této dohody se „stranami“ rozumí Evropská unie nebo její členské státy nebo Evropská unie a její členské státy v souladu s jejich příslušnými pravomocemi na jedné straně a Kanada na straně druhé.
 Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci k této dohodě své podpisy.
 Съставено в Брюксел на тридесети октомври през две хиляди и шестнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el treinta de octubre de dos mil dieciséis.
 V Bruselu dne třicátého října dva tisíce šestnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den tredivte oktober to tusind og seksten.
 Geschehen zu Brüssel am dreißigsten Oktober zweitausendsechzehn.
 Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta oktoobrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.
 Done at Brussels on the thirtieth day of October in the year two thousand and sixteen.
 Fait à Bruxelles, le trente octobre deux mille seize.
 Sastavljeno u Bruxellesu tridesetog listopada godine dvije tisuće šesnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì trenta ottobre duemilasedici.
 Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada trīsdesmitajā oktobrī.
 Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų spalio trisdešimtą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év október havának harmincadik napján.
 Magħmul fi Brussell, fit-tletin


text:
jum ta' Ottubru fis-sena elfejn u sittax.
 Gedaan te Brussel, dertig oktober tweeduizend zestien.
 Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego października roku dwa tysiące szesnastego.
 Feito em Bruxelas, em trinta de outubro de dois mil e dezasseis.
 Întocmit la Bruxelles la treizeci octombrie două mii șaisprezece.
 V Bruseli tridsiateho októbra dvetisícšestnásť.
 V Bruslju, dne tridesetega oktobra leta dva tisoč šestnajst.
 Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.
 Som skedde i Bryssel den trettionde oktober år tjugohundrasexton.
 Voor het Koninkrijk België
 Pour le Royaume de Belgique
 Für das Königreich Belgien
 Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
 Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
 Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.
 За Република България
 Za Českou republiku
 For Kongeriget Danmark
 Für die Bundesrepublik Deutschland
 Eesti Vabariigi nimel
 Thar cheann Na hÉireann
 For Ireland
 Για την Ελληνική Δημοκρατία
 Por el Reino de España
 Pour la République française
 Za Republiku Hrvatsku
 Per la Repubblica italiana
 Για την Κυπριακή Δημοκρατία
 Latvijas Republikas vārdā –
 Lietuvos Respublikos vardu
 Pour le Grand-Duché de Luxembourg
 Magyarország részéről
 Għar-Repubblika ta' Malta
 Voor het Koninkrijk der Nederlanden
 Für die Republik Österreich
 W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej
 Pela República Portuguesa
 Pentru România
 Za Republiko Slovenijo
 Za Slovenskú republiku
 Suomen tasavallan puolesta
 För Republiken Finland
 För Konungariket Sverige
 For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
 За Европейския съюз
 Por la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 For Canada
 Pour le Canada


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21994D1217(04)
 Úřední věstník L 325 , 17/12/1994 S. 0067 - 0068 Finské zvláštní vydání: Kapitola 2 Svazek 14 S. 0070 Švédské zvláštní vydání: Kapitola 2 Svazek 14 S. 0070
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 16/94ze dne 28. října 1994,kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k tomu, že příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 7/94 ze dne 21. března 1994, kterým se mění protokol 47 k Dohodě o EHP a některé přílohy Dohody o EHP [1];vzhledem k tomu, že směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/11/ES ze dne 23. března 1994 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se označování materiálů používaných v hlavních částech obuvi prodávané spotřebiteli [2] by měla být začleněna do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V kapitole XIX přílohy II Dohody se za bod 3d (rozhodnutí Rady 93/465/EHS) vkládá nový bod, který zní:"3e. 394 L 0011: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/11/ES ze dne 23. března 1994 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se označování materiálů používaných v hlavních částech obuvi prodávané spotřebiteli (Úř. věst. L 100, 19.4.1994, s 37).Směrnice se pro účely Dohody upravuje takto:a) V příloze I se v bodě 1 písm. a) doplňují na seznam písemných označení týkajících se výrazu"vrch"nové položky, které znějí:"FI | Päällinen |IS | Efri hluti |N | Overdel |S | Ovandel". |b) V příloze I se v bodě 1 písm. b) doplňují na seznam písemných označení týkajících se výrazu"podšívka a stélka"nové položky, které znějí:"FI | Vuori ja sisäpohja |IS | Fóður og bindsóli |N | Fôr og bindsåle |S | Foder och bindsula". |c) V příloze I se v bodě 1 písm. c) doplňují na seznam písemných označení týkajících se výrazu"podešev"nové položky, které znějí:"FI | Ulkopohja |IS | Slitsóli |N | Yttersåle |S | Slitsula"; |d) V příloze I se v bodě 2 písm. a) podbodě i) doplňují na seznam písemných označení týkajících se výrazu"useň"toto:"FI | Nahka |IS | Leður |N | Lær |S | Läder". |e) V příloze I se v bodě 2 písm. a) podbodě ii) doplňují na seznam písemných označení týkajících se výrazu"povrstvená useň"nové položky, které znějí:"FI | Pinnoitettu nahka |IS | Húðað leður |N | Belagt lær |S | Överdraget läder". |f) V příloze I se v bodě 2 písm. b) doplňují na seznam písemných označení týkajících se přírodních textilií a syntetických nebo netkaných textilií nové položky, které znějí:"FI | Tekstiilit |IS | Textíflefni |N | Tekstilmaterialer |S | Textilmaterial". |g) V příloze I se v bodě 2 písm. c) doplňují na seznam písemných označení týkajících se výrazu"ostatní materiály"nové položky, které znějí:"FI | Muut materiaalit |IS | Öll önnur efni |N | Andre materialer |S | Övriga material"." |Článek 2Znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/11/ES ve finském, islandském, norském a švédském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových


text: verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. března 1995 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 28. října 1994.Za Smíšený výbor EHPpředsedaH. Hafstein[1] Úř. věst. L 160, 28.6.1994, s. 1.[2] Úř. věst. L 100, 19.4.1994, s. 37.--------------------------------------------------


text:
 26.11.2015
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 311/56
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 301/2014
 ze dne 12. prosince 2014,
 kterým se mění protokol 31 Dohody o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody [2015/2168]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala doporučení Komise 2012/73/EUze dne 6. února 2012 o pokynech k ochraně údajů pro systém včasného varování a reakce (EWRS) (1).
 (2)
 Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby tuto rozšířenou spolupráci umožňoval,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V protokolu 31 k Dohodě o EHP se v čl. 16 odst. 1 druhé odrážce (rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES) doplňují nová slova, která znějí:
 „V rámci spolupráce stanovené v této odrážce berou státy ESVO na vědomí tento akt:
 —
 32012 H 0073: doporučení Komise 2012/73/EU ze dne 6. února 2012 o pokynech k ochraně údajů pro systém včasného varování a reakce (EWRS) (Úř. věst. L 36, 9.2.2012, s. 31).“
 Článek 2
 Znění doporučení 2012/73/EU v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 13. prosince 2014 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (2).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 12. prosince 2014.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Kurt JÄGER
 (1) Úř. věst. L 36, 9.2.2012, s. 31.
 (2) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 26.10.2012
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 326/1
 PROTOKOL (č. 5)
 O STATUTU EVROPSKÉ INVESTIČNÍ BANKY
 VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,
 PŘEJÍCE SI stanovit statut Evropské investiční banky zmíněný v článku 308 Smlouvy o fungování Evropské unie,
 SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie:
 Článek 1
 Evropská investiční banka, založená článkem 308 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „banka“), se zřizuje a vykonává své úkoly a činnost v souladu se Smlouvami a tímto statutem.
 Článek 2
 Úkoly banky stanoví článek 309 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 Článek 3
 V souladu s článkem 308 Smlouvy o fungování Evropské unie jsou členy banky členské státy.
 Článek 4
 1. Bance se přiděluje základní kapitál ve výši 232 392 989 000 EUR, který upíší členské státy v těchto částkách:
 Německo
 37 578 019 000
 Francie
 37 578 019 000
 Itálie
 37 578 019 000
 Spojené království
 37 578 019 000
 Španělsko
 22 546 811 500
 Belgie
 10 416 365 500
 Nizozemsko
 10 416 365 500
 Švédsko
 6 910 226 000
 Dánsko
 5 274 105 000
 Rakousko
 5 170 732 500
 Polsko
 4 810 160 500
 Finsko
 2 970 783 000
 Řecko
 2 825 416 500
 Portugalsko
 1 820 820 000
 Česká republika
 1 774 990 500
 Maďarsko
 1 679 222 000
 Irsko
 1 318 525 000
 Rumunsko
 1 217 626 000
 Slovensko
 604 206 500
 Slovinsko
 560 951 500
 Bulharsko
 410 217 500
 Litva
 351 981 000
 Lucembursko
 263 707 000
 Kypr
 258 583 500
 Lotyšsko
 214 805 000
 Estonsko
 165 882 000
 Malta
 98 429 500
 Členské státy odpovídají pouze do výše svého podílu upsaného a dosud nesplaceného základního kapitálu.
 2. Přijetím nového člena se zvyšuje upsaný základní kapitál o částku odpovídající vkladu nového člena.
 3. Rada guvernérů může jednomyslně rozhodnout o zvýšení upsaného základního kapitálu.
 4. Podíl na upsaném základním kapitálu nemůže být postoupen ani zastaven ani obstaven.
 Článek 5
 1. Členské státy splatí upsaný základní kapitál do průměrné výše 5 % částek uvedených v čl. 4 odst. 1.
 2. V případě zvýšení upsaného základního kapitálu se Rada guvernérů může jednomyslně usnést na procentu, které musí být zaplaceno, a na způsobu této platby. Platby v hotovosti se provádějí výhradně v eurech.
 3. Správní rada může požadovat splacení zbývající části upsaného základního kapitálu, pokud se toto splacení stane nutným, aby banka mohla dostát svým závazkům.
 Každý členský stát zaplatí částku úměrnou svému podílu na upisovaném základním kapitálu.
 Článek 6
 (bývalý článek 8)
 Banku spravuje a řídí Rada guvernérů, správní rada a řídící výbor.
 Článek 7
 (bývalý článek 9)
 1. Radu guvernérů tvoří ministři určení členskými státy.
 2. Rada guvernérů vydává obecné směrnice týkající se úvěrové politiky banky v souladu s cíli Unie. Rada guvernérů dbá na provádění těchto směrnic.
 3. Rada guvernérů mimo jiné:
 a)
 rozhoduje o zvýšení upsaného základního kapitálu podle čl. 4 odst. 3 a čl. 5 odst. 2;
 b)
 pro účely čl. 9 odst. 1 rozhoduje o zásadách finančních operací prováděných v rámci úkolů banky;
 c)
 vykonává


text:
pravomoci uvedené v článcích 9 a 11, pokud jde o jmenování a zbavení úřadu členů správní rady a řídícího výboru a dalších osob podle čl. 11 odst. 1 druhého pododstavce;
 d)
 rozhoduje o poskytování finančních prostředků na investiční operace, které mají být zcela nebo částečně prováděny mimo území členských států v souladu s čl. 16 odst. 1;
 e)
 schvaluje výroční zprávu vypracovanou správní radou;
 f)
 schvaluje roční rozvahu, jakož i výkaz zisků a ztrát;
 g)
 vykonává ostatní pravomoci a povinnosti svěřené tímto statutem;
 h)
 schvaluje jednací řád banky.
 4. Rada guvernérů má pravomoc přijímat jednomyslně v rámci Smluv a tohoto statutu veškerá rozhodnutí, která se týkají zastavení činnosti banky a její případné likvidace.
 Článek 8
 (bývalý článek 10)
 Nestanoví-li tento statut jinak, přijímá Rada guvernérů rozhodnutí prostou většinou svých členů. Tato většina musí představovat alespoň 50 % upsaného základního kapitálu.
 Pro dosažení kvalifikované většiny je třeba 18 hlasů a 68 % upsaného základního kapitálu.
 Zdrží-li se přítomní nebo zastoupení členové hlasování, není to překážkou přijetí rozhodnutí vyžadujících jednomyslnost.
 Článek 9
 (bývalý článek 11)
 1. Správní rada rozhoduje o poskytování finančních prostředků, zejména ve formě úvěrů a záruk, a o uzavírání půjček; stanoví úrokové míry poskytnutých úvěrů a provize a jiné poplatky. Na základě rozhodnutí přijatého kvalifikovanou většinou může přenést některé své funkce na řídící výbor. Rozhoduje o podmínkách takového přenesení a dohlíží na jeho výkon.
 Správní rada dozírá na řádnou správu banky; zajišťuje, že banka je řízena v souladu s ustanoveními Smluv a tohoto statutu, jakož i s obecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
 Na konci účetního období je povinna podat Radě guvernérů zprávu a po schválení ji uveřejnit.
 2. Správní rada je složena z 28 řádných členů a 18 zastupujících členů.
 Řádné členy jmenuje na dobu pěti let Rada guvernérů, přičemž každý členský stát nominuje jednoho řádného člena a jeden řádný člen je nominován Komisí.
 Zastupující členy jmenuje na dobu pěti let Rada guvernérů takto:
 —
 dva zastupující členy nominované Spolkovou republikou Německo,
 —
 dva zastupující členy nominované Francouzskou republikou,
 —
 dva zastupující členy nominované Italskou republikou,
 —
 dva zastupující členy nominované Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska,
 —
 jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Španělského království a Portugalské republiky,
 —
 jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Belgického království, Lucemburského velkovévodství a Nizozemského království,
 —
 dva zastupující členy nominované vzájemnou dohodou Dánského království, Řecké republiky, Irska a Rumunska,
 —
 dva zastupující členy nominované vzájemnou dohodou Estonské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království,
 —
 tři zastupující členy nominované vzájemnou dohodou Bulharské republiky, České republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky,
 —
 jednoho zastupujícího člena nominovaného Komisí.
 Správní rada kooptuje šest odborníků bez hlasovacího práva: tři z nich jako řádné členy a tři jako zastupující členy.
 Řádní i zastupující členové mohou být jmenováni opakovaně.
 Jednací řád stanoví pravidla pro účast na schůzích správní rady a pravidla týkající se zastupujících členů a kooptovaných odborníků.
 Předseda, nebo v jeho nepřítomnosti jeden z místopředsedů, řídícího výboru předsedá schůzi správní rady, avšak


text:
neúčastní se hlasování.
 Členové správní rady jsou vybíráni z osob, které poskytují veškeré záruky způsobilosti a nezávislosti; odpovídají pouze bance.
 3. Odvolat řádného člena správní rady může Rada guvernérů rozhodnutím přijatým kvalifikovanou většinou, a to pouze v případě, že již nesplňuje podmínky nutné k výkonu funkce.
 Neschválení výroční zprávy vede k odstoupení správní rady.
 4. Uvolní-li se místo v důsledku smrti, individuálního nebo kolektivního odstoupení anebo odvolání, bude místo znovu obsazeno podle pravidel stanovených v odstavci 2. Kromě celkové obměny se uvolněná místa obsazují na zbytek funkčního období.
 5. Rada guvernérů stanoví odměny členům správní rady. Určí, jaká činnost je neslučitelná s funkcemi řádného nebo zastupujícího člena.
 Článek 10
 (bývalý článek 12)
 1. Každý řádný člen má ve správní radě jeden hlas. Své hlasovací právo může bez omezení delegovat způsobem uvedeným v jednacím řádu banky.
 2. Nestanoví-li tento statut jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nejméně třetinou svých členů s hlasovacím právem, kteří představují alespoň 50 % upsaného základního kapitálu. Pro dosažení kvalifikované většiny je třeba 18 hlasů a 68 % upsaného základního kapitálu. Jednací řád banky určuje kvórum nutné k platnosti usnesení správní rady.
 Článek 11
 (bývalý článek 13)
 1. Řídící výbor se skládá z předsedy a osmi místopředsedů jmenovaných Radou guvernérů na návrh správní rady na dobu šesti let. Mohou být jmenováni opakovaně.
 Rada guvernérů může jednomyslným rozhodnutím změnit počet členů řídícího výboru.
 2. Rada guvernérů může kvalifikovanou většinou na návrh správní rady přijatý rovněž kvalifikovanou většinou rozhodnout o odvolání člena řídícího výboru.
 3. Řídící výbor zajišťuje pod dohledem předsedy a pod kontrolou správní rady vedení běžných obchodů banky.
 Připravuje rozhodnutí správní rady, zejména pokud jde o uzavírání půjček a poskytování finančních prostředků, zejména ve formě úvěrů a záruk; zajišťuje provádění těchto rozhodnutí.
 4. Řídící výbor přijímá svá stanoviska k návrhům na uzavření půjček nebo poskytnutí finančních prostředků, zejména ve formě úvěrů a záruk, většinou hlasů.
 5. Rada guvernérů určuje odměnu členů řídícího výboru a stanoví, jaké činnosti jsou neslučitelné s jejich funkcí.
 6. Předseda, v případě jeho nepřítomnosti jeden z místopředsedů, zastupuje banku v soudních i mimosoudních věcech.
 7. Zaměstnanci banky jsou podřízeni předsedovi. Předseda je přijímá a propouští. Při výběru zaměstnanců je povinen přihlížet nejen k osobním schopnostem a odborné kvalifikaci, ale i ke spravedlivému zastoupení státních příslušníků členských států. Jednací řád určí subjekt příslušný k přijímání předpisů týkajících se zaměstnanců.
 8. Řídící výbor a zaměstnanci banky odpovídají pouze bance a vykonávají své funkce zcela nezávisle.
 Článek 12
 (bývalý článek 14)
 1. Výbor složený ze šesti členů jmenovaných Radou guvernérů na základě jejich způsobilosti prověřuje, zda činnosti banky odpovídají nejlepší bankovní praxi, a odpovídá za audit jejího účetnictví.
 2. Výbor uvedený v odstavci 1 každoročně prověřuje, zda jsou operace a účetnictví banky řádně vedeny. Za tímto účelem ověřuje, zda byly operace banky provedeny v souladu s požadavky a postupy stanovenými tímto statutem a jednacím řádem.
 3. Výbor uvedený v odstavci 1 potvrzuje, že finanční výkazy a jiné finanční informace obsažené v roční účetní závěrce sestavené správní radou poskytují věrný obraz finanční situace banky, pokud jde o její


text:
aktiva a pasiva, a výsledků jejích operací a hotovostních toků za dané účetní období.
 4. Jednací řád stanoví požadovanou kvalifikaci členů výboru uvedeného v odstavci 1 a podmínky jeho činnosti.
 Článek 13
 (bývalý článek 15)
 Banka jedná s každým členským státem prostřednictvím orgánu, který tento stát určí. Při provádění finančních operací se obrací na národní centrální banku příslušného členského státu nebo na jiné finanční orgány, které tento stát schválil.
 Článek 14
 (bývalý článek 16)
 1. Banka spolupracuje se všemi mezinárodními organizacemi, jež vyvíjejí činnost v obdobných oblastech.
 2. Banka naváže veškerá spojení potřebná pro spolupráci s bankovními a finančními orgány zemí, ve kterých provádí své operace.
 Článek 15
 (bývalý článek 17)
 Na žádost některého členského státu nebo Komise anebo z úřední povinnosti Rada guvernérů vykládá nebo doplňuje směrnice, které vydala na základě článku 7 tohoto statutu, a to za podmínek, za jakých byly přijaty.
 Článek 16
 (bývalý článek 18)
 1. V rámci úkolů vytyčených v článku 309 Smlouvy o fungování Evropské unie poskytuje banka finanční prostředky, zejména ve formě úvěrů a záruk, svým členům nebo podnikům soukromého či veřejného práva na investice, které mají být uskutečněny na území členských států, pokud prostředky z jiných zdrojů nejsou za přiměřených podmínek dosažitelné.
 Nicméně rozhodnutím Rady guvernérů kvalifikovanou většinou na návrh správní rady může banka poskytnout finanční prostředky na investice, které mají být uskutečněny zcela nebo zčásti mimo území členských států.
 2. Jestliže je to možné, je poskytnutí půjčky vázáno podmínkou, že současně bude použito též jiných prostředků financování.
 3. Jestliže půjčka nebyla poskytnuta členskému státu, ale jinému podniku nebo samosprávnému celku, podmíní banka poskytnutí této půjčky buď zárukou členského státu, na jehož území bude investice uskutečněna, nebo jinými dostatečnými zárukami nebo finanční silou dlužníka.
 Kromě toho stanoví správní rada kvalifikovanou většinou, v souladu se zásadami stanovenými Radou guvernérů podle čl. 7 odst. 3 písm. b) a vyžaduje-li to provádění operace podle článku 309 Smlouvy o fungování Evropské unie, podmínky jakékoli finanční operace, která představuje specifický profil rizika, a je tedy považována za zvláštní činnost.
 4. Banka může poskytnout záruku na půjčky uzavřené podniky soukromého či veřejného práva anebo samosprávnými celky k provedení operací uvedených v článku 309 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 5. Úhrnná částka nesplacených úvěrů a záruk poskytnutých bankou nesmí převýšit 250 % částky úhrnu upsaného základního kapitálu, rezervních fondů, nerozdělených rezerv a kladného zůstatku účtu zisků a ztrát. Druhá uvedená úhrnná částka se sníží o částku rovnající se upsané částce, a to i nesplacené, na jakoukoli majetkovou účast banky.
 Bankou vyplacená částka majetkové účasti nesmí nikdy převýšit částku odpovídající úhrnu splaceného upsaného základního kapitálu, rezervních fondů, nerozdělených rezerv a kladného zůstatku účtu zisků a ztrát.
 Jako výjimka mají zvláštní činnosti banky, o nichž rozhodla Rada guvernérů a správní rada podle odstavce 3, zvlášť přidělené rezervní fondy.
 Tento odstavec se rovněž vztahuje na konsolidované účetnictví banky.
 6. Banka se zajišťuje proti riziku změny kurzů tím, že ke smlouvám o půjčkách a zárukách připojí doložky, které bude považovat za vhodné.
 Článek 17
 (bývalý článek 19)
 1. Úroková míra půjček a provize


text:
a jiné poplatky, které má banka poskytnout, musí být přizpůsobovány podmínkám převládajícím na kapitálovém trhu a musí být propočítány tak, aby banka z jejich výnosů plnila své závazky, kryla své náklady a rizika a podle článku 22 vytvořila rezervní fond.
 2. Banka nepovoluje snížení úrokové míry. V případě, že snížení úrokové míry je žádoucí vzhledem ke zvláštní povaze investice, která má být financována, může příslušný členský stát nebo třetí strana udělit bonifikaci úroku, pokud je udělení této bonifikace slučitelné s pravidly stanovenými v článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 Článek 18
 (bývalý článek 20)
 Při svých finančních operacích zachovává banka tyto zásady:
 1.
 Dbá, aby její prostředky byly používány co nejúčelněji v zájmu Unie.
 Může poskytnout půjčky nebo záruky pouze:
 a)
 jestliže splácení úroků a umořování je kryto ziskem z podnikání, pokud jde o investice prováděné podniky ve výrobním odvětví, anebo, v případě ostatních investic, jestliže je zajištěno závazkem, který převzal stát, v němž se investice uskutečňuje, či jiným způsobem,
 b)
 a jestliže provedení investice přispívá ke zvýšení obecné hospodářské produktivity a působí příznivě k vytvoření vnitřního trhu.
 2.
 Nesmí nabývat žádné podíly v podnicích ani přijímat žádnou odpovědnost za jejich řízení, ledaže by to vyžadovala ochrana jejích práv a bylo tak zajištěno splacení její pohledávky.
 Avšak správní rada stanoví kvalifikovanou většinou, v souladu se zásadami stanovenými Radou guvernérů podle čl. 7 odst. 3 písm. b) a vyžaduje-li to provádění operací podle článku 309 Smlouvy o fungování Evropské unie, podmínky majetkové účasti v obchodním podniku, pokud je to vyžadováno k financování investice nebo programu, obvykle jako doplňku úvěru nebo záruky.
 3.
 Může postupovat své pohledávky na kapitálovém trhu a požadovat za tím účelem od svých dlužníků vydání dluhopisů nebo jiných cenných papírů.
 4.
 Ani banka, ani členské státy nesmí stanovovat podmínky, podle kterých by měly být částky z jejích půjček použity na území určitého členského státu.
 5.
 Může vázat poskytnutí půjček na podmínku, že se uskuteční mezinárodní veřejná soutěž.
 6.
 Nefinancuje zcela ani zčásti žádnou investici, s níž nesouhlasí členský stát, na jehož území má být tato investice uskutečněna.
 7.
 Jako doplněk ke své úvěrové činnosti může banka poskytovat služby technické pomoci v souladu s podmínkami, jež stanovila Rada guvernérů kvalifikovanou většinou, a v souladu s tímto statutem.
 Článek 19
 (bývalý článek 21)
 1. Každý podnik nebo veřejnoprávní či soukromoprávní subjekt se může přímo obrátit na banku se žádostí o financování. Žádosti mohou být bance rovněž podávány buď prostřednictvím Komise, nebo prostřednictvím členského státu, na jehož území bude investice uskutečněna.
 2. Jestliže se žádost podává prostřednictvím Komise, bude předložena k vyjádření členskému státu, na jehož území bude investice uskutečněna. Jestliže se žádost podává prostřednictvím státu, bude předložena k vyjádření Komisi. Jestliže žádost podává přímo podnik, bude předložena danému členskému státu i Komisi.
 Dotyčné členské státy a Komise musí podat svá vyjádření ve lhůtě dvou měsíců. Neobdrží-li v této lhůtě vyjádření, může mít banka za to, že příslušný projekt nevyvolává námitek.
 3. Správní rada rozhoduje o finančních operacích, které jí předložil řídící výbor.
 4. Řídící výbor zkoumá, zda finanční operace,


text:
které mu byly předloženy, jsou v souladu s tímto statutem, zejména s články 16 a 18. Jestliže se řídící výbor vysloví pro finanční operaci, předloží správní radě odpovídající návrh; své kladné stanovisko může vázat na podmínky, které považuje za podstatné. Jestliže se řídící výbor vysloví proti finanční operaci, předloží správní radě příslušné podklady spolu se svým vyjádřením.
 5. V případě záporného stanoviska řídícího výboru může správní rada poskytnout dané financování pouze jednomyslným rozhodnutím.
 6. V případě záporného stanoviska Komise může správní rada poskytnout dané financování pouze jednomyslným rozhodnutím, přičemž člen ustanovený do své funkce na základě jmenování Komisí se zdrží hlasování.
 7. V případě záporného stanoviska řídícího výboru i Komise nemůže správní rada dané financování poskytnout.
 8. Pokud musí být finanční operace související se schválenou investicí restrukturována, aby byla chráněna práva a zájmy banky, přijme řídící výbor neprodleně naléhavá opatření, jež považuje za nezbytná, a ihned o nich informuje správní radu.
 Článek 20
 (bývalý článek 22)
 1. Banka si prostředky potřebné k plnění svých úkolů půjčuje na kapitálovém trhu.
 2. Banka si může půjčovat na kapitálových trzích členských států v rámci právních předpisů upravujících tyto trhy.
 Příslušné orgány členského státu, na který se vztahuje výjimka ve smyslu čl. 139 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, mohou odmítnout souhlas jen tehdy, hrozí-li kapitálovému trhu tohoto státu vážné poruchy.
 Článek 21
 (bývalý článek 23)
 1. Banka může použít volně použitelných prostředků, které bezprostředně nepotřebuje ke krytí svých závazků, takto:
 a)
 může investovat na peněžních trzích;
 b)
 může s výhradou čl. 18 odst. 2 nakupovat a prodávat cenné papíry;
 c)
 může provádět jakékoli jiné finanční operace, které se vztahují k předmětu její činnosti.
 2. S výhradou ustanovení článku 23 provádí banka při správě svých investic jen takovou devizovou arbitráž, kterou přímo vyžaduje uskutečňování jejích půjček nebo plnění jejích závazků z půjček, které uzavřela, nebo záruk, které poskytla.
 3. V oblastech zmíněných v tomto článku působí banka ve shodě s příslušnými orgány nebo národními centrálními bankami členských států.
 Článek 22
 (bývalý článek 24)
 1. Postupně bude vytvořen rezervní fond až do výše 10 % upsaného základního kapitálu. Odůvodňuje-li to stav závazků banky, může správní rada rozhodnout o zřízení dodatečných rezerv. Dokud tento rezervní fond nebude plně vytvořen, budou do něj odváděny:
 a)
 příjmy z úroků z půjček, které banka poskytla z částek, jež mají členské státy platit podle článku 5;
 b)
 příjmy z úroků z půjček, které banka poskytla z částek získaných splacením půjček podle písmene a),
 pokud těchto příjmů z úroků není třeba k plnění závazků nebo ke krytí nákladů banky.
 2. Prostředky rezervního fondu musí být investovány tak, aby mohly být kdykoli použity v souladu s účelem tohoto fondu.
 Článek 23
 (bývalý článek 25)
 1. Banka je vždy oprávněna převádět pohledávky do měny členského státu, jehož měnou není euro, aby mohla provádět finanční operace odpovídající jejímu předmětu činnosti, tak jak je stanoven v článku 309 Smlouvy o fungování Evropské unie s přihlédnutím k článku 21 tohoto statutu. Banka se podle možností zdrží provádění takových převodů, má-li volné nebo uvolnitelné pohledávky v


text:
měně, kterou potřebuje.
 2. Banka může směnit pohledávky, jež má v měně členského státu, jehož měnou není euro, za prostředky v měně třetích zemí jen se souhlasem tohoto členského státu.
 3. Banka může volně nakládat s částí svého splaceného základního kapitálu, jakož i s devizami půjčenými na trzích mimo Unie.
 4. Členské státy se zavazují, že dlužníkům banky dají k dispozici prostředky v cizích měnách potřebné ke splácení jistiny a úroků z půjček poskytnutých nebo zajištěných bankou na investice, které mají být uskutečněny na jejich území.
 Článek 24
 (bývalý článek 26)
 Jestliže některý členský stát neplní své členské povinnosti vyplývající z tohoto statutu, zejména povinnost splatit svůj podíl, anebo povinnost zajistit splácení úroků a umořování svých půjček, může Rada guvernérů rozhodnutím přijatým kvalifikovanou většinou zastavit poskytování půjček nebo záruk tomuto členskému státu nebo jeho státním příslušníkům.
 Toto rozhodnutí nezbavuje stát ani jeho státní příslušníky jejich povinností vůči bance.
 Článek 25
 (bývalý článek 27)
 1. Jestliže Rada guvernérů rozhodne zastavit činnost banky, bude neprodleně ukončen veškerý provoz s výjimkou operací nutných k řádnému použití, ochraně a zachování majetku, jakož i k vyrovnání závazků.
 2. V případě likvidace jmenuje Rada guvernérů likvidátory a vydá jim pokyny k provedení likvidace. Dbá na zachování práv zaměstnanců.
 Článek 26
 (bývalý článek 28)
 1. Banka požívá v každém členském státě nejširší právní způsobilost přiznávanou právnickým osobám příslušným vnitrostátním právem; může zejména nabývat a zcizovat movitý majetek a nemovitosti a vystupovat před soudem.
 2. Majetek banky nesmí být žádnou formou zabaven nebo vyvlastněn.
 Článek 27
 (bývalý článek 29)
 Spory mezi bankou na jedné straně a jejími věřiteli, dlužníky nebo třetími stranami na druhé straně rozhodují příslušné vnitrostátní soudy, s výhradou pravomocí přiznaných Soudnímu dvoru Evropské unie. Banka může v kterékoli smlouvě sjednat rozhodčí řízení.
 Banka si zvolí svůj obecný soud v každém členském státě. Může však v kterékoli smlouvě provést zvláštní volbu obecného soudu.
 Majetek a pohledávky banky mohou být zabaveny nebo se stát předmětem výkonu rozhodnutí pouze na příkaz soudu.
 Článek 28
 (bývalý článek 30)
 1. Rada guvernérů může jednomyslným rozhodnutím zřídit pobočky nebo jiné subjekty s právní subjektivitou a finanční samostatností.
 2. Rada guvernérů přijme jednomyslně stanovy subjektů uvedených v odstavci 1. Stanovy určí zejména jejich cíle, složení, základní kapitál, členy, sídlo, finanční zdroje, intervenční nástroje, pravidla auditu a jejich vztah s orgány banky.
 3. Banka je oprávněna podílet se na řízení těchto subjektů a přispívat k jejich upsanému základnímu kapitálu do výše stanovené jednomyslným rozhodnutím Rady guvernérů.
 4. Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie se vztahuje na subjekty uvedené v odstavci 1, pokud podléhají právu Unie, členy jejich orgánů při výkonu jejich funkcí a na jejich zaměstnance, a to za podmínek, které se vztahují na banku.
 Na dividendy, kapitálové zisky nebo jiné druhy příjmů vyplývající z takových subjektů, na které mají nárok jiní členové než Evropská unie a banka, se však nadále vztahují příslušné daňové předpisy.
 5. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat v mezích níže stanovených spory týkající se opatření přijatých orgány subjektu podléhajícího právu Unie. Kterýkoli člen takového subjektu v


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22006A1101(01)
 Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Kazachstán na straně druhé, aby se přihlédlo k přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii
 Úřední věstník L 303 , 01/11/2006 S. 0003 - 0006
 Protokolk Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Kazachstán na straně druhé, aby se přihlédlo k přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské uniiBELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,ČESKÁ REPUBLIKA,DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,ESTONSKÁ REPUBLIKA,ŘECKÁ REPUBLIKA,ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,IRSKO,ITALSKÁ REPUBLIKA,KYPERSKÁ REPUBLIKA,LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,LITEVSKÁ REPUBLIKA,LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,MAĎARSKÁ REPUBLIKA,REPUBLIKA MALTA,NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,RAKOUSKÁ REPUBLIKA,POLSKÁ REPUBLIKA,PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,REPUBLIKA SLOVINSKO,SLOVENSKÁ REPUBLIKA,FINSKÁ REPUBLIKA,ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,dále jen "členské státy", zastoupené Radou Evropské unie, aEVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ A EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII,dále jen "Společenství", zastoupená Radou Evropské unie a Evropskou komisí,na jedné straně aREPUBLIKA KAZACHSTÁNna straně druhé,S OHLEDEM NA přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii dne 1. května 2004,SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:Článek 1Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko jsou stranami Dohody o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Kazachstán na straně druhé, podepsané v Bruselu dne 23. ledna 1995 (dále jen "dohoda"), a stejným způsobem jako ostatní členské státy Společenství přijímají a berou na vědomí znění dohody a dokumentů k ní připojených.Článek 2Aby se zohlednil nedávný institucionální vývoj v rámci Evropské unie, souhlasí strany s tím, že se po uplynutí doby platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli považují odkazy na Evropské společenství uhlí a oceli ve stávajících ustanoveních dohody za odkazy na Evropské společenství, které převzalo veškerá práva a povinnosti Evropského společenství uhlí a oceli.Článek 3Tento protokol tvoří nedílnou součást dohody.Článek 41. Tento protokol bude schválen Společenstvími, Radou Evropské unie jménem členských států a Republikou Kazachstán v souladu s jejich postupy.2. Strany si navzájem oznámí ukončení odpovídajících postupů uvedených v předchozím odstavci. Schvalovací listiny budou uloženy u Generálního sekretariátu Rady Evropské unie.Článek 51. Tento protokol vstupuje v platnost stejným dnem jako smlouva o přistoupení z roku 2003 za předpokladu, že budou před uvedeným dnem uloženy všechny schvalovací listiny tohoto protokolu.2. Pokud před uvedeným dnem nebudou uloženy všechny schvalovací listiny tohoto protokolu, vstoupí protokol v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni uložení poslední schvalovací listiny.3. Pokud nebudou všechny schvalovací listiny uloženy před 1. květnem 2004, bude se tento protokol prozatímně používat s účinkem od 1. května 2004.Článek 6Znění dohody, závěrečného aktu a všech dokumentů k němu připojených jsou vypracována v jazyce českém, estonském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, polském, slovenském a slovinském.Tato znění se připojují k tomuto protokolu a mají stejnou platnost jako znění v ostatních jazycích,


text: ve kterých byly sepsány dohoda, závěrečný akt a dokumenty k němu připojené [1].Článek 7Tento protokol byl sepsán v dvojím vyhotovení v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a kazašském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.Hecho en Bruselas, el treinta de abril de dos mil cuatro.V Bruselu dne třicátého dubna dva tisíce čtyři.Udfærdiget i Bruxelles den tredivte april to tusind og fire.Geschehen zu Brüssel am dreißigsten April zweitausendundvier.Kahe tuhande neljanda aasta kolmekümnendal aprillil Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Απριλίου δύο χιλιάδες τέσσερα.Done at Brussels on the thirtieth day of April in the year two thousand and four.Fait à Bruxelles, le trente avril deux mille quatre.Fatto a Bruxelles, addì trenta aprile duemilaquattro.Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada trīsdesmitajā aprīlī.Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų balandžio trisdešimtą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év április havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussel fit-tletin jum ta' April tas-sena elfejn u erbgħa.Gedaan te Brussel, de dertigste april tweeduizendvier.Sporządzono w Brukseli, dnia trzynastego kwietnia roku dwa tysiące czwartego.Feito em Bruxelas, em trinta de Abril de dois mil e quatro.V Bruseli dňa tridsiateho apríla dvetisícštyri.V Bruslju, dne tridesetega aprila leta dva tisoč štiri.Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaneljä.Som skedde i Bryssel den trettionde april tjugohundrafyra.+++++ TIFF +++++Por los Estados miembrosZa členské státyFor medlemsstaterneFür die MitgliedstaatenLiikmesriikide nimelΓια τα κράτη μέληFor the Member StatesPour les États membresPer gli Stati membriDalībvalstu vārdāValstybių narių varduA tagállamok részérőlGħall-Istati MembriVoor de lidstatenW imieniu Państw CzłonkowskichPelos Estados-MembrosZa členské štátyZa države članiceJäsenvaltioiden puolestaPå medlemsstaternas vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Por las Comunidades EuropeasZa Evropská společenstvíFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenEuroopa ühenduste nimelΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeEiropas Kopienu vārdāEuropos Bendrijų varduAz Európai Közösségek részérőlGħall-Komunitajiet EwropejVoor de Europese GemeenschappenW imieniu Wspólnot EuropejskichPelas Comunidades EuropeiasZa Európske spoločenstváZa Evropski skupnostiEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Por la República de KazajstánZa Kazašskou republikuFor Republikken KasakhstanFür die Republik KasachstanKasahstani Vabariigi nimelΓια τη Δημοκρατία τον ΚαζακστάνFor the Republic of KazakhstanPour la République du KazakhstanPer la Repubblica del KazakstanKazahstānas Republikas vārdāKazachstano Respublikos varduKazahsztán részérőlGħar-Repubblika tal-KazakistanVoor de Republiek KazachstanW imieniu Republiki KazachstanuPela República do CazaquistãoZa Kazašskú republikuZa Republiko KazahstanKazakstanin tasavallan puolestaPå Republiken Kazakstans vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++[1] České, estonské, litevské, lotyšské, maďarské, maltské, polské, slovenské a slovinské znění dohody bude zveřejněno později ve zvláštním vydání Úředního věstníku.--------------------------------------------------


text:
 19.10.2017
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 270/32
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 61/2016
 ze dne 18. března 2016,
 kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP [2017/1891]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise (EU) 2015/2343 ze dne 15. prosince 2015, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standardy účetního výkaznictví 5 a 7 a mezinárodní účetní standardy 19 a 34 (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha XXII Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 10ba (nařízení Komise (ES) č. 1126/2008) přílohy XXII Dohody o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32015 R 2343: nařízení Komise (EU) 2015/2343 ze dne 15. prosince 2015 (Úř. věst. L 330, 16.12.2015, s. 20).“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) 2015/2343 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 19. března 2016 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 18. března 2016.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Claude MAERTEN
 (1) Úř. věst. L 330, 16.12.2015, s. 20.
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22001A0126(01)
 Úřední věstník L 025 , 26/01/2001 S. 0002 - 0042
 Dohodamezi Evropským společenstvím a Chorvatskou republikou o obchodu s textilními výrobkyEVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ,na jedné straně, aCHORVATSKÁ REPUBLIKAna straně druhé,PŘEJÍCE SI podpořit, v zájmu trvalé spolupráce a za podmínek umožňujících nejvyšší možnou míru bezpečnosti obchodu, řádný a vyvážený rozvoj obchodu s textilními výrobky mezi Evropským hospodářským společenstvím (dále jen "Společenství") a Chorvatskou republikou,SE DOHODLY TAKTO:Článek 1Tato dohoda stanovuje režim použitelný na obchod textilních výrobků pocházejících z Chorvatska uvedených v příloze I.HLAVA IMNOŽSTEVNÍ REŽIMČlánek 21. Zařazování výrobků, na které se vztahuje tato dohoda je založeno na celní a statistické nomenklatuře Společenství (dále jen "kombinovaná nomenklatura" nebo "KN") a jejích změnách.Jestliže rozhodnutí o zařazování vede ke změně zařazovací praxe nebo ke změně kategorie jakéhokoli výrobku podléhajícího této dohodě, dotyčné výrobky se stanou předmětem obchodního režimu platného pro praxi nebo kategorii, do které budou po takové změně spadat.Jakékoliv změny kombinované nomenklatury (KN) provedené v souladu s postupy, které ve Společenství platí ohledně kategorií výrobků, na které se vztahuje tato dohoda, nebo jakékoliv rozhodnutí týkající se zařazování zboží nesmí snížit množstevní omezení zavedené touto dohodou.2. Původ výrobků, na které se vztahuje tato dohoda se určí v souladu s platnými pravidly Společenství.Jakékoliv změny těchto pravidel původu se sdělí Chorvatsku a nezpůsobí snížení jakéhokoliv množstevního omezení stanoveného touto dohodou.Postupy kontroly původu výrobků uvedených výše jsou stanoveny v dodatku A.Článek 31. S výhradou ustanovení této dohody vývoz výrobků uvedených v příloze I z Chorvatska do Společenství a pocházejících z Chorvatska, v okamžiku vstupu této dohody v platnost, je bez množstevních omezení a opatření s rovnocenným účinkem. Množstevní omezení je možné následně zavést za podmínek stanovených v článku 8.2. Zavedou-li se množstevní omezení, vývoz textilních výrobků podrobených množstevním omezením podléhá systému dvojité kontroly uvedenému v dodatku A.3. V době vstupu této dohody v platnost vývoz výrobků uvedených v příloze II, nepodléhající množstevním omezením, podléhá systému dvojité kontroly podle odstavce 2.4. Po konzultacích v souladu s postupy stanovenými v článku 14, vývoz výrobků v příloze I nepodléhající množstevním omezením, jiných než uvedených v příloze II, následně po vstupu této dohody v platnost, může podléhat systému dvojité kontroly podle odstavce 2 nebo systému předběžného dohledu zavedenému Společenstvím.Článek 4Společenství a Chorvatsko uznávají zvláštní a rozdílný charakter zpětného dovozu textilních výrobků do Společenství po zpracování v Chorvatsku jako zvláštní formy průmyslové a obchodní spolupráce.Jsou-li stanoveny množstevní omezení podle článku 8 a za předpokladu, že jsou prováděny v souladu s předpisy o pasivním zušlechťovacím styku platnými ve Společenství, tento zpětný dovoz nepodléhá těmto množstevním omezením, jestliže podléhá zvláštním opatřením stanovenými v příloze III.Článek 5Vývoz tkanin domáckého průmyslu tkaných na ručně nebo nožně ovládaných stavech, oděvů nebo jiných výrobků získávaných ručně z těchto tkanin a výrobků tradičních folklórních řemesel z Chorvatska nepodléhá množstevním omezením stanoveným touto dohodou, za předpokladu, že tyto výrobky pocházející z Chorvatska splňují podmínky stanovené v dodatku B.Článek 61. Dovoz do Společenství textilních výrobků, na které se vztahuje tato dohoda nepodléhá množstevním omezením stanoveným touto dohodou, za předpokladu, že jsou určeny pro zpětný vývoz mimo Společenství ve


text: stejném stavu nebo po zpracování, v rámci správního systému kontroly, který existuje ve Společenství.Uvolnění výrobků pro domácí použití dovážených do Společenství za podmínek uvedených výše však podléhá vystavení vývozní licence vydané orgány Chorvatska a dokladu o původu v souladu s ustanoveními dodatku A.2. Zjistí-li orgány Společenství, že dovoz textilních výrobků byl započten do množstevních omezení stanovených touto dohodou, ale že výrobky byly následně zpětně vyvezeny mimo Společenství, orgány informují do čtyř týdnů orgány Chorvatska o uvedených množstvích a povolí dovoz stejného množství výrobků téže kategorie, který nebude započten do množstevního omezení stanoveného touto dohodou pro stávající nebo případně následující rok.Článek 7Zavedou-li se množstevní omezení podle článku 8, použijí se následující ustanovení:1. V jakémkoliv roce dohody je pro každou kategorii výrobků povoleno prozatímní použití části množstevního omezení stanoveného pro následující rok dohody až do 5 % množstevního omezení pro běžný rok dohody.Množství dodaná předem se odečítají od odpovídajících množstevních omezení stanovených pro následující rok dohody.2. U množstevních omezení se povoluje převedení množství výrobků nevyčerpaných během libovolného roku používání dohody do odpovídajícího množstevního omezení pro následující rok dohody až do výše 10 % množstevního omezení pro stávající rok.3. Převody z jakékoliv kategorie do kategorií skupiny I se provádějí pouze v následujících kategoriích:- převody mezi kategoriemi 1, 2 a 3 se provádí až do 12 % množstevních omezení kategorie, do níž se provádí převod,- převody mezi kategoriemi 4, 5, 6, 7 a 8 se provádí až do 12 % množstevního omezení kategorie, do níž se provádí převod.Převody do kterékoliv kategorie skupin II a III se provádějí z kterékoliv kategorie nebo kategorií skupin II a III až do 12 % množstevního omezení pro kategorii, do které se provádí převod.4. Srovnávací tabulka pro výše uvedené převody výše je uvedena v příloze I této dohody.5. Zvýšení v jakékoliv kategorii výrobků v důsledku kumulačního používání ustanovení odstavců 1, 2 a 3 nepřekročí během roku dohody 17 %.6. Orgány Chorvatska musí oznámit druhé straně použití odstavců 1, 2 a 3 nejméně 15 dnů předem.Článek 81. Vývoz textilních výrobků uvedených v příloze I může podléhat množstevním omezením za podmínek stanovených v následujících odstavcích.2. Jestliže Společenství prostřednictvím svého systému správní kontroly zjistí, že úroveň dovozu výrobků dané kategorie uvedených v příloze I pocházejících z Chorvatska přesáhne, vzhledem k celkovému dovozu do Společenství v předcházejícím roce výrobků této kategorie ze všech zdrojů, následující sazby:- 2 % u kategorií výrobků skupiny I,- 8 % u kategorií výrobků skupiny II,- 15 % u kategorií výrobků skupin III,může v souladu s postupem popsaným v článku 14 této dohody požádat o zahájení konzultací s cílem dosáhnout dohody o příslušné úrovni omezení vývozu výrobků v dotyčné kategorii.3. Do vzájemně uspokojivého řešení se Chorvatsko zavazuje omezit vývozy dotyčných výrobků do Společenství v prozatímním období tří měsíců ode dne, k němuž je učiněna žádost o konzultace.Takové prozatímní omezení se stanoví na 25 % úrovně dovozu dosažené během kalendářního roku předcházejícího tomu, v němž dovoz překročil úroveň, která vyplývá z použití vzorce popsaného v odstavci 2, a vedl k žádosti o konzultaci, nebo na 25 % úrovně, která vyplývá


text: z použití vzorce popsaného v odstavci 2, podle toho, který je vyšší.4. Pokud by smluvní strany v rámci konzultací nedosáhly ve lhůtě stanovené v čl. 14 uspokojivého řešení, má Společenství právo zavést konečný množstevní omezení na roční úrovni, která není nižší než úroveň vyplývající z použití vzorce uvedeného v odstavci 2 nebo než 106 % úrovně dovozu dosáhnuté v kalendářním roce, který předcházel roku, ve kterém dovoz překročil úroveň vyplývající z použití vzorce uvedeného v odstavci 2, a vedl k podání žádosti o konzultace podle toho, který je vyšší.Takto stanovená roční úroveň se v souladu s postupem uvedeným v článku 14 po ukončení konzultací přezkoumá směrem nahoru s cílem splnit podmínky stanovené v odstavci 2, pokud to celkový trend dovozu daných výrobků do Společenství učiní nezbytným.5. Roční nárůst sazby pro množstevní omezení zaváděná podle tohoto článku se stanoví v souladu s ustanoveními dodatku C.6. Ustanovení tohoto článku se nepoužijí, kde bylo dosažena výše procentního podílu uvedená v odstavci 2 v důsledku poklesu celkového dovozu do Společenství, a nikoliv v důsledku zvýšení vývozu výrobků pocházejících z Chorvatska.7. Použijí-li se odstavce 2, 3 nebo 4, Společenství povolí dovoz textilních výrobků dotyčné kategorie, které byly zaslány z Chorvatska před podáním žádosti o konzultaci.Použijí-li se odstavce 2, 3 nebo 4, Chorvatsko se zavazuje vydat vývozní licence na výrobky, na které se vztahují smlouvy uzavřené před zavedením množstevního omezení, až do objemu stanoveného množstevním omezením.8. Až do dne sdělení statistik uvedených v čl. 9 odst. 6 se ustanovení odstavce 2 tohoto článku použije na základě ročních statistik dříve sdělených Společenstvím.Článek 91. Chorvatsko dodá Komisi přesné statistické údaje o všech vývozních licencích vydaných pro kategorie textilních výrobků vyjádřené v množstvích a v hodnotách a rozdělené podle členských států Společenství, a rovněž o všech osvědčeních vydaných příslušnými chorvatskými orgány na výrobky uvedené v článku 9 a podléhající ustanovením dodatku B.2. Společenství rovněž poskytne chorvatským orgánům přesné statistické údaje o dovozních licencích vydaných orgány Společenství a dovozní statistiky výrobků, na které se vztahuje systém uvedený v čl. 8 odst. 2.3. Výše uvedené údaje pro všechny kategorie výrobků musí být odeslány před koncem měsíce následujícího po měsíci, ke kterému se statistické údaje vztahují.4. Na žádost Společenství Chorvatsko dodá dovozní statistiky pro všechny výrobky, na které se vztahuje příloha I.5. Pokud by rozborem navzájem dodaných informací byly zjištěny značné nesrovnalosti mezi výnosy z vývozu a výnosy z dovozu, lze v souladu s postupem uvedeným v článku 14 této dohody konat konzultace.6. Za účelem použití článku 8 se Společenství zavazuje poskytnout orgánům Chorvatska před 15. dubnem každého roku statistiky z předchozího roku o dovozu všech textilních výrobků, na které se vztahuje tato dohoda, rozdělené podle dodávající země a členského státu Společenství.Článek 101. S cílem zajistit účinné fungování tohoto protokolu Společenství a Chorvatsko souhlasí, že budou plně spolupracovat na tom, aby zabránily, prošetřily a přijaly nezbytné právní a/nebo správní kroky proti obcházení překládkou, přesměrováním, nepravdivým prohlášením o zemi nebo místě původu, falšováním dokumentů, nepravdivým prohlášením o obsahu vlákna, popisem množství nebo zařazením zboží nebo jakýmikoliv jinými prostředky. Chorvatsko a Společenství proto souhlasí,