text:
schopnost daňových
 poplatníků platit;
 (c) bez ohledu na písmeno a) se zvláštní poplatky nepovažují za specifické, pokud jejich podobu
 vyžadují nehospodářské cíle veřejné politiky, jako je potřeba omezit negativní dopady
 některých činností nebo produktů na životní prostředí nebo lidské zdraví, pokud cíle veřejné
 politiky nejsou diskriminační53.
 Článek 3.2: Oblast působnosti a výjimky
 1. Články 3.4 [Zásady], 3.5 [Zakázané subvence a subvence podléhající podmínkám] a článek
 3.12 [Nápravná opatření] se nevztahují na subvence poskytované k náhradě škod způsobených
 přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi jiného než hospodářského charakteru.
 2. Žádné ustanovení v této kapitole nebrání stranám poskytovat subvence sociální povahy
 zaměřené na konečné spotřebitele.
 3. Subvence poskytované dočasně v reakci na vnitrostátní nebo celosvětovou hospodářskou
 krizi musí být cílené, přiměřené a účinné, aby tuto mimořádnou situaci napravily. Články 3.5
 [Zakázané subvence a subvence podléhající podmínkám] a 3.12 [Nápravná opatření] se na takové
 subvence nevztahují.
 4. Tato kapitola se nevztahuje na subvence, u nichž je celková částka poskytnutá jednomu
 hospodářskému subjektu nižší než 325 000 zvláštních práv čerpání za kterékoli období tří účetních
 období. Rada partnerství může uvedenou prahovou hodnotu změnit.
 5. Tato kapitola se nepoužije na subvence, na něž se vztahují ustanovení části IV nebo přílohy 2
 Dohody o zemědělství, a na subvence týkající se obchodu s rybami a rybími produkty.
 6. Tato kapitola se nevztahuje na subvence týkající se audiovizuálního odvětví.
 7. Článek 3.9 [Nezávislý orgán nebo subjekt a spolupráce] se nevztahuje na subvence
 financované ze zdrojů stran na nadnárodní úrovni.
 8. Pro účely subvencí leteckým dopravcům se jakýhokoli odkaz na „dopad na obchod či
 investice mezi stranami“ v této kapitole nahrazuje odkazem na „dopad na hospodářskou soutěž mezi
 leteckými dopravci stran při provozování služeb letecké dopravy“, včetně služeb letecké dopravy, na
 něž se nevztahuje díl 2 [Letectví] hlava I [Letecká doprava].
 Článek 3.3: Služby veřejného hospodářského zájmu
 1. Na subvence poskytované hospodářským subjektům pověřeným zvláštními úkoly ve
 veřejném zájmu, včetně závazků veřejné služby, se vztahuje článek 3.4 [Zásady], pokud uplatňování
 těchto zásad nebrání právně nebo fakticky plnění konkrétního úkolu, kterým je dotčený hospodářský
 subjekt pověřen. Úkolem je předem pověřen transparentním způsobem.
 53
 Pro tento účel se diskriminací rozumí méně příznivé zacházení s hospodářským subjektem ve srovnání s
 jinými hospodářskými subjekty v obdobných situacích a rozdílné zacházení neodůvodněné objektivními
 kritérii.
 192
 ---pagebreak--- 2. Strany zajistí, aby výše vyrovnávací platby poskytnuté hospodářskému subjektu pověřenému
 úkolem ve veřejném zájmu byla omezena na to, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů
 vzniklých při plnění tohoto úkolu, s přihlédnutím k souvisejícím příjmům a přiměřenému zisku z
 plnění úkolu. Strany zajistí, aby poskytnutá vyrovnávací platba nebyla použita ke křížovému
 subvencování činností, které nespadají do rozsahu přiděleného úkolu. Na náhradu nižší než 15
 milionů zvláštních práv čerpání za úkol se nevztahují povinnosti podle článku 3.7 [Transparentnost].
 Rada partnerství může tuto prahovou hodnotu změnit.
 3. Tato kapitola se nepoužije, je-li celková náhrada za hospodářský subjekt, který plní úkoly ve
 veřejném zájmu, nižší než 750 000 zvláštních práv čerpání za kterékoli období tří účetních období.
 Rada partnerství může tuto prahovou hodnotu změnit.
 Článek 3.4: Zásady
 1.


text:
S cílem zajistit, aby subvence nebyly poskytovány tam, kde mají nebo by mohly mít
 významný negativní dopad na hospodářskou soutěž, investice nebo obchod mezi stranami, má každá
 strana zaveden a udržuje účinný systém kontroly subvencí, který zajišťuje, že při poskytování
 subvence se dodržují tyto zásady:
 a) subvence sledují konkrétní cíl veřejné politiky, kterým je napravit zjištěné selhání trhu nebo
 řešit důvody týkající se spravedlnosti, jako jsou sociální obtíže nebo obavy týkající se distribuce
 (dále jen „cíl“);
 b) subvence jsou přiměřené a omezené na to, co je nezbytné pro dosažení cíle;
 c) subvence jsou koncipovány tak, aby přinesly změnu hospodářského chování příjemce a aby se
 dosáhlo cíle, jehož by nebylo dosaženo, pokud by nebyly poskytnuty;
 d) subvence by obvykle neměly kompenzovat náklady, které by příjemce vynaložil, pokud by
 subvence nebyla poskytnuta;
 e) subvence jsou vhodným nástrojem politiky k dosažení cíle veřejné politiky a tohoto cíle nelze
 dosáhnout jinými prostředky, které méně narušují hospodářskou soutěž;
 f) pozitivní přínos subvencí k dosažení cíle převažuje veškeré negativní účinky, zejména negativní
 účinky na obchod nebo investice mezi stranami.
 2. Aniž je dotčen odstavec 1, uplatňuje každá strana podmínky stanovené v článku 3.5
 [Zakázané subvence a subvence podléhající podmínkám], pokud případně dané subvence mají nebo
 mohou mít významný negativní dopad na obchod nebo investice mezi stranami.
 3. Každá strana určí, jak se její povinnosti podle odstavců 1 a 2 provedou při koncipování jejího
 systému kontroly subvencí v jejím vnitrostátním právu, pokud každá strana zajistí, že povinnosti
 uvedené v odstavcích 1 a 2 budou v jejích právních předpisech provedeny tak, že zákonnost
 jednotlivé subvence bude určena zásadami.
 Článek 3.5 Zakázané subvence a subvence podléhající podmínkám
 1. Kategorie subvencí uvedené v čl. 3.4 odst. 2 [Zásady] a podmínky, jež se na ně vztahují, jsou
 uvedeny níže. Rada partnerství je oprávněna aktualizovat tato ustanovení, pokud je to nezbytné k
 zajištění toho, aby tento článek v čase fungoval.
 193
 ---pagebreak--- Neomezené státní záruky
 2. Subvence ve formě záruky za dluhy nebo závazky hospodářského subjektu bez jakéhokoli
 omezení, pokud jde o výši těchto dluhů a závazků nebo dobu trvání této záruky, se zakazují.
 Záchrana a restrukturalizace
 3. Subvence na restrukturalizaci hospodářského subjektu v obtížích nebo v platební
 neschopnosti, který nemá vypracován důvěryhodný plán restrukturalizace, se zakazují. Plán
 restrukturalizace je založen na realistických předpokladech s cílem zajistit v přiměřené lhůtě návrat
 hospodářského subjektu v obtížích nebo v platební neschopnosti k dlouhodobé životaschopnosti.
 Během přípravy plánu restrukturalizace může hospodářský subjekt obdržet dočasnou podporu
 likvidity ve formě úvěrů nebo úvěrových záruk. S výjimkou malých a středních podniků přispívá
 hospodářský subjekt nebo jeho majitelé, věřitelé nebo noví investoři na náklady restrukturalizace
 významnými finančními prostředky nebo aktivy. Pro účely tohoto odstavce se hospodářským
 subjektem v obtížích nebo v platební neschopnosti rozumí takový hospodářský subjekt, který by bez
 subvence téměř jistě v krátkodobém až střednědobém horizontu ukončil činnost.
 4. Kromě výjimečných okolností by subvence na záchranu a restrukturalizaci hospodářských
 subjektů v obtížích nebo v platební neschopnosti měly být povoleny pouze tehdy, pokud přispívají k
 cíli obecného zájmu tím, že zamezují sociálním obtížím nebo závažnému selhání trhu, zejména

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
pokud
 jde o ztrátu pracovních míst nebo výpadky důležité služby, kterou je obtížné nahradit. S výjimkou
 nepředvídatelných okolností nezaviněných příjemcem by v žádném období pěti let neměly být
 poskytnuty více než jednou.
 5. Odstavce 3 a 4 se nevztahují na subvence bankám, úvěrovým institucím a pojišťovnám v
 obtížích nebo v platební neschopnosti.
 Banky, úvěrové instituce a pojišťovny
 6. Aniž je dotčen článek SERVIN 5.39 [Výjimka pro obezřetnostní opatření], mohou být
 subvence na restrukturalizaci bank, úvěrových institucí a pojišťoven poskytovány pouze na základě
 věrohodného plánu restrukturalizace, který obnoví dlouhodobou životaschopnost. Nelze-li návrat k
 dlouhodobé životaschopnosti věrohodně prokázat, musí být jakákoli subvence bankám, úvěrovým
 institucím a pojišťovnám omezena na to, co je nezbytné k zajištění jejich řádné likvidace a odchodu z
 trhu za současné minimalizace výše subvence a jejího negativního dopadu na obchod nebo investice
 mezi stranami.
 7. Je třeba zajistit, aby orgán poskytující subvenci byl za subvenci, kterou poskytl na
 restrukturalizaci, řádně kompenzován a aby příjemce podpory, jeho akcionáři či věřitelé nebo
 obchodní skupina, do které patří, z vlastních zdrojů významně přispěli na náklady na restrukturalizaci
 nebo likvidaci. Subvence na podporu poskytování likvidity jsou dočasné, nesmí být použity k
 absorbování ztrát a nesmí se stát kapitálovou podporou. Za subvence poskytnuté na podporu
 poskytování likvidity se orgánu poskytujícímu subvenci vyplácí řádná kompenzace.
 Vývozní subvence
 194
 ---pagebreak--- 8. Subvence, jejichž poskytnutí právně nebo fakticky54, výhradně nebo kromě dalších
 podmínek, závisí na vývozní výkonnosti týkající se zboží nebo služeb, se zakazují, s výjimkou:
 (a) krátkodobých úvěrů na neobchodovatelná rizika nebo
 (b) vývozních úvěrů a záruky za vývozní úvěr nebo programů pojištění vývozních úvěrů, jež jsou
 přípustné v souladu s Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a v této souvislosti
 jakkoli nezbytně upraveny;
 9. Pro účely odst. 8 písm. a) se „obchodovatelným rizikem“ rozumí komerční a politická rizika
 spojená s veřejnými a neveřejnými odběrateli v zemích s obchodovatelnými riziky, pokud je
 maximální doba trvání rizika kratší než dva roky55. Zemi lze chápat jako dočasně odstraněnou ze
 skupiny zemí s obchodovatelnými riziky v případě nedostatečné soukromé kapacity.
 (a) výrazného snížení kapacity soukromého pojištění úvěrů;
 (b) významného zhoršení ratingů státního sektoru nebo
 (c) významného zhoršení výkonnosti podnikového sektoru.
 10. Dočasné odstranění země ze skupiny zemí s obchodovatelnými riziky nabývá účinku, pokud
 je jím strana dotčena, v souladu s rozhodnutím uvedené strany na základě kritérií uvedených v
 odstavci 9 a pouze pokud strana takové rozhodnutí přijme. Zveřejnění zmíněného rozhodnutí se
 považuje za oznámení dočasného odstranění druhé straně, pokud je jím tato strana dotčena.
 11. Pokud pojistitel čerpající subvenci poskytne pojištění vývozních úvěrů, nelze poskytnout
 pojištění obchodovatelných rizik na komerční bázi. V takovém případě nesmí mít pojistitel za
 poskytnutí pojištění obchodovatelných rizik ze subvencí přímý ani nepřímý prospěch.
 Subvence, jejichž poskytnutí je podmíněno použitím místního podílu
 12. Aniž je dotčen článek SERVIN 2.6 [Výkonnostní požadavky] a článek SERVIN 2.7 [Nesouladná
 opatření a výjimky], subvence, jejichž poskytnutí je podmíněno, výhradně nebo kromě dalších
 podmínek, použitím domácího zboží či služeb na úkor dováženého zboží či služeb, se zakazuje.
 Velké projekty přeshraniční nebo mezinárodní spolupráce
 13. V rámci velkých projektů přeshraniční nebo


text:
mezinárodní spolupráce lze poskytovat
 subvence, jako např. v oblasti dopravy, energetiky, životního prostředí, výzkumu a vývoje, a v rámci
 prvních projektů zavádění na podporu vývoje a zavádění nových technologií (s výjimkou výroby).
 Přínosy takových projektů přeshraniční a mezinárodní spolupráce nesmí být omezeny na
 hospodářské subjekty nebo odvětví či zúčastněné státy, ale musí mít širší přínos a význam
 prostřednictvím vedlejších účinků, které nepřináší prospěch výhradně státu poskytujícímu subvenci,
 příslušnému odvětví a příjemci.
 54
 Pro upřesnění je třeba uvést, že tato norma je splněna, pokud skutečnosti prokazují, že poskytnutí subvence,
 aniž by bylo právně závislé na vývozní výkonnosti, je ve skutečnosti vázáno na současný nebo očekávaný vývoz
 nebo výnosy z vývozu. Pouhá skutečnost, že subvence je poskytnuta vyvážejícímu hospodářskému subjektu,
 sama o sobě nepostačuje k určení, že se jedná o vývozní subvenci ve smyslu tohoto ustanovení.
 55
 Zeměmi s obchodovatelnými riziky jsou Spojené království, členské státy Unie, Austrálie, Kanada, Island,
 Japonsko, Nový Zéland, Norsko, Švýcarsko a Spojené státy americké.
 195
 ---pagebreak--- Energetika a životní prostředí
 14. Strany uznávají význam bezpečného, cenově dostupného a udržitelného energetického
 systému a environmentální udržitelnosti, zejména v souvislosti s bojem proti změně klimatu, která
 představuje existenční hrozbu pro lidstvo. Aniž je dotčen článek 3.4 [Zásady], jsou proto subvence ve
 vztahu k energetice a životnímu prostředí zaměřené na zajištění bezpečného, cenově dostupného a
 udržitelného energetického systému a řádně fungujícího a konkurenčního trhu s energií nebo zvýšení
 úrovně ochrany životního prostředí v porovnání s úrovní, jíž by bylo dosaženo bez subvence, a měly
 by k tomu příjemce motivovat. Tyto subvence příjemce nezbavují odpovědnosti vyplývající z jeho
 povinností jako znečišťovatele podle právních předpisů příslušné strany.
 Subvence leteckým dopravcům na provoz leteckých tras
 15. Na provoz leteckých tras se leteckému dopravci56 subvence neposkytují, s výjimkou:
 (a) případu, kdy existuje závazek veřejné služby v souladu s článkem 3.3 [Služby veřejného
 hospodářského zájmu];
 (b) zvláštních případů, kdy tyto finanční prostředky přinášejí prospěch celé společnosti, nebo
 (c) případu, kdy se jedná o subvence na zahájení činnosti při otevírání nových tras na regionální
 letiště, pokud se tím zvyšuje mobilita občanů a podněcuje regionální rozvoj.
 Článek 3.6: Využití subvencí
 Každá strana zajistí, aby hospodářské subjekty využívaly subvence pouze ke konkrétnímu účelu, pro
 který byly poskytnuty.
 Článek 3.7: Transparentnost
 1. Pokud jde o jakoukoli subvenci poskytnutou nebo udržovanou na jejím území, každá strana do
 šesti měsíců od poskytnutí subvence zveřejní na oficiálních internetových stránkách nebo ve
 veřejné databázi tyto informace:
 (a) právní základ a politický cíl nebo účel subvence;
 (b) jméno příjemce subvence, je-li k dispozici;
 (c) datum poskytnutí subvence, dobu trvání subvence a případné další lhůty, které se k subvenci
 vztahují, a
 (d) výši subvence nebo částku určenou pro subvenci v rozpočtu.
 2. V případě subvencí ve formě daňových opatření se informace zveřejní do jednoho roku od
 data, k němuž se předkládá daňové přiznání. Povinnosti v oblasti transparentnosti subvencí ve formě
 daňových opatření se týkají stejných informací, které jsou uvedeny v odstavci 1, s výjimkou informací
 požadovaných podle písm. d) uvedeného odstavce, které lze poskytnout jako rozpětí.
 56
 Pro upřesnění je třeba uvést, že není dotčen čl.


text:
3.2 [Oblast působnosti a výjimky] odst. 1 a2.
 196
 ---pagebreak--- 3. Kromě povinností uvedených v odstavci 1 zveřejní strany informace o subvenci v souladu s
 níže uvedenými odstavci 4 a 5.
 4. Pro Unii soulad s odstavcem 3 znamená, že pokud jde o jakoukoli subvenci poskytnutou
 nebo udržovanou na jejím území, do šesti měsíců od poskytnutí subvence zveřejní na oficiálních
 internetových stránkách nebo ve veřejné databázi informace, na jejichž základě budou moci
 zúčastněné strany posoudit soulad se zásadami uvedenými v článku 3.4 [Zásady].
 5. Pro Spojené království soulad s odstavcem 3 znamená, že Spojené království zajistí, že:
 (a) pokud zúčastněná strana sdělí orgánu poskytujícímu subvenci, že může požádat soud nebo
 tribunál o přezkum i) poskytnutí subvence orgánem poskytujícím subvenci nebo ii) jekéhokoli
 rozhodnutí orgánu poskytujícího subvenci nebo nezávislého subjektu či orgánu,
 (b) pak ve lhůtě 28 dnů od podání písemně vyhotovené žádosti orgán poskytující subvenci nebo
 nezávislý subjekt či orgán poskytne zúčastněné straně informace, na jejichž základě bude moci
 posoudit uplatnění zásad uvedených v článku 3.4 [Zásady], jež nepodléhají žádným
 přiměřeným omezením sledujícím oprávněné cíle, jako např. citlivost, důvěrnost nebo
 povinnost mlčenlivosti.
 Informace uvedené v prvním pododstavci písm. b) se zúčastněné straně poskytují proto, aby mohla
 učinit podložené rozhodnutí, aby mohla podat stížnost nebo aby pochopila a řádně určila otázky, jež
 jsou v navrhované stížnosti předmětem sporu.
 6. Pro účely tohoto článku, článku 3.10 [Soudy a tribunály] a článku 3.11 [Navrácení subvence]
 se „zúčastněnou stranou“ rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba, hospodářský subjekt nebo
 sdružení hospodářských subjektů, jejichž zájmy mohou být poškozeny poskytnutím subvence,
 zejména příjemci, hospodářské subjekty soutěžící s příjemcem nebo příslušná obchodní sdružení.
 7. Povinnostmi uvedenými v tomto článku nejsou dotčeny povinnosti stran dané jejich
 právními předpisy a týkající se svobody informací a přístupu k dokumentům.
 Článek 3.8: Konzultace o kontrole subvencí
 1. Domnívá-li se jedna strana, že druhá strana poskytla subvenci nebo že existují jasné důkazy o
 tom, že druhá strana má v úmyslu subvenci poskytnout a že její poskytnutí má nebo by mohlo mít
 významný negativní dopad na obchod nebo investice mezi stranami, může druhou stranu požádat,
 aby jí vysvětlila, jak byly zásady uvedené v článku 3.4 [Zásady] v souvislosti s danou subvencí
 dodrženy.
 2. Strana může rovněž požádat o informace uvedené v čl. 3.7 [Transparentnost] odst. 1, pokud
 již nebyly zveřejněny na oficiálních internetových stránkách nebo ve veřejné databázi podle čl. 3.7
 [Transparentnost] odst. 1, nebo pokud nebyly zpřístupněny snadno a okamžitě přístupným
 způsobem.
 3. Druhá strana poskytne požadované informace písemně nejpozději do 60 dnů od obdržení
 žádosti. Nelze-li požadované informace poskytnout, vysvětlí tato strana důvod neposkytnutí těchto
 informací ve své písemné odpovědi.
 4. Pokud se žádající strana po obdržení požadovaných informací stále domnívá, že subvence,
 kterou druhá strana poskytla nebo zamýšlela poskytnout, má nebo by mohla mít významný negativní
 dopad na obchod nebo investice mezi stranami, může požádat o konzultace v rámci
 197
 ---pagebreak--- Specializovaného obchodního výboru pro rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou
 hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj. Žádost je vyhotovena písemně a obsahuje vysvětlení
 důvodů žádosti o konzultaci ze strany žádající strany.


text:
5. Specializovaný obchodní výbor pro rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou
 hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj učiní veškeré kroky k dosažení vzájemně uspokojivého
 řešení záležitosti. Jeho první zasedání se uskuteční do 30 dnů od obdržení žádosti o konzultaci.
 6. Lhůty pro konzultace uvedené výše v odstavcích 3 a 5 mohou být po dohodě stran
 prodlouženy.
 Článek 3.9: Nezávislý orgán nebo subjekt a spolupráce
 1. Každá strana zřídí nebo udržuje funkčně nezávislý orgán nebo subjekt s odpovídající úlohou v
 jejím režimu kontroly subvencí. Tento nezávislý orgán nebo subjekt má při výkonu svých provozních
 funkcí nezbytné záruky nezávislosti a jedná nestranně.
 2. Strany vyzvou své nezávislé orgány nebo subjekty, aby vzájemně spolupracovaly v otázkách
 společného zájmu v rámci svých příslušných funkcí, včetně případného uplatňování článků 3.1
 [Definice] až 3.7 [Transparentnost] v mezích stanovených jejich příslušnými právními rámci. Smluvní
 strany nebo jejich příslušné nezávislé orgány nebo subjekty se mohou dohodnout na samostatném
 rámci pro spolupráci těchto nezávislých orgánů.
 Článek 3.10: Soudy a tribunály
 1. Každá strana zajistí v souladu se svými obecnými a ústavními právními předpisy a postupy,
 aby její soudy nebo tribunály byly příslušné k:
 a) přezkumu rozhodnutí o subvencích přijatých orgánem poskytujícím subvenci nebo případně
 nezávislým orgánem nebo subjektem z hlediska souladu právních předpisů dané strany, jimiž
 se provádí článek 3.4 [Zásady];
 b) přezkumu veškerých dalších příslušných rozhodnutí nezávislého orgánu nebo subjektu a
 jakékoli relevantní nečinnosti;
 c) uložení nápravných opatření, která jsou účinná ve vztahu k výše uvedeným písmenům a) a b),
 včetně pozastavení, zákazu nebo požadavku na opatření od orgánu poskytujícího subvenci,
 přiznání náhrady škody a navrácení subvence od jejího příjemce, tehdy a do té míry, pokud
 jsou k dispozici podle příslušných právních předpisů v době vstupu této dohody v platnost;
 d) projednání stížností zúčastněných stran ohledně subvencí, na něž se vztahuje tato kapitola;
 pokud je zúčastněná strana oprávněna podat stížnost ohledně subvence podle právních
 předpisů dané strany.
 2. Každá strana má právo v případě potřeby zasáhnout s povolením dotyčného soudu nebo
 tribunálu v souladu s obecnými právními předpisy a postupy druhé strany v případech uvedených v
 odstavci 1.
 3. Aniž jsou dotčeny povinnosti zachovat nebo případně vytvořit pravomoci, opravné
 prostředky a práva na zásah uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku a v článku 3.11 [Navrácení
 subvence], žádné ustanovení tohoto článku nevyžaduje, aby strany vytvářely práva na opatření,
 nápravná opatření, řízení nebo rozsah či důvody přezkumu rozhodnutí svých příslušných orgánů
 198
 ---pagebreak--- veřejné moci nad rámec práv, která existují podle jejich právních předpisů ke dni vstupu této dohody
 v platnost.
 Žádné ustanovení tohoto článku nevyžaduje, aby strany rozšířily rozsah nebo důvody přezkumu aktů
 parlamentu Spojeného království učiněného jeho soudy a tribunály, aktů Evropského parlamentu a
 Rady Evropské unie nebo aktů Rady Evropské unie nad rámec aktů, které existují podle jejich
 právních předpisů ke dni vstupu této dohody57 v platnost.
 Článek 3.11: Navrácení subvence
 1. Každá strana zavede účinný mechanismus navrácení subvencí v souladu s níže uvedenými
 ustanoveními, aniž jsou dotčena jiná nápravná opatření, která existují v právních předpisech dané
 strany58.
 2. Každá strana zajistí, aby za předpokladu, že


text:
zúčastněná strana definovaná v čl. 3.7
 [Transparentnost] odst. 6 napadla rozhodnutí o poskytnutí subvence u soudu nebo tribunálu ve
 stanovené lhůtě, jak je vymezena v odstavci 3 tohoto článku, navrácení subvence mohlo být
 nařízeno, pokud soud dané strany zjistí podstatnou právní chybu v tom smyslu, že:
 (a) opatření představující subvenci nepovažoval poskytovatel dotace za subvenci;
 (b) poskytovatel subvence nedodržel zásady stanovené v článku 3.4 [Zásady], jak jsou provedeny
 v právních předpisech dané strany, nebo je uplatnil způsobem nedosahujícím standardu
 přezkumu podle právních předpisů dané strany nebo
 (c) poskytovatel subvence tím, že se rozhodl tuto subvenci poskytnout, jednal mimo rozsah svých
 pravomocí nebo zneužil tyto pravomoci ve vztahu k zásadám uvedeným v článku 3.4 [Zásady],
 jak jsou provedeny v právních předpisech dané strany.
 3. Pro účely tohoto článku se stanovená lhůta určí takto:
 (a) v případě Unie začíná dnem, kdy byly informace uvedené v čl. 3.7 [Transparentnost] odst. 1, 2
 a 4 zpřístupněny na oficiálních internetových stránkách nebo veřejné databázi, a to nejméně
 jeden měsíc;
 (b) v případě Spojeného království:
 i) začíná dnem, kdy byly informace uvedené v čl. 3.7 [Transparentnost] odst. 1 a 2
 zpřístupněny na oficiálních internetových stránkách nebo veřejné databázi;
 57
 Pro větší jasnost je třeba uvést, že právní předpisy Spojeného království pro účely tohoto článku nezahrnují
 žádné právní předpisy [i], které by byly účinné na základě čl. 2 odst. 1 zákona o Evropských společenstvích z
 roku 1972, jak je stanoveno v článku 1A zákona o Evropské unii (o vystoupení z Evropské unie) z roku 2018,
 nebo [ii] přijaté či vytvořené na jeho základě, nebo za účelem uvedeným v čl. 2 odst. 2 zákona o Evropských
 společenstvích z roku 1972.
 58
 V případě Spojeného království tento článek vyžaduje v souladu se standardem přezkumu podle
 vnitrostátních právních předpisů nový opravný prostředek pro navrácení subvence, který by byl k dispozici na
 konci úspěšného soudního přezkumu zahájeného ve stanovené lhůtě; tento přezkum nelze v souladu s čl. 3.10
 [Soudy a tribunály odst. 3] provádět jiným způsobem. Žádný příjemce by nebyl schopen vzbudit legitimní
 očekávání, že se bude navrácení subvence bránit.
 199
 ---pagebreak--- ii) končí o měsíc později, pokud zúčastněná strana před tímto dnem nepožádá o informace
 postupem uvedeným v čl. 3.7 odst. 5;
 iii) jakmile zúčastněná strana obdrží informace uvedené v čl. 3.7 odst. 5 písm. b) dostačující
 pro účely uvedené v uvedeném odstavci, bude stanovena další lhůta jednoho měsíce,
 po jejímž uplynutí stanovená lhůta končí;
 iv) dnem obdržení informací uvedených v bodě iii) je datum, kdy orgán poskytující podporu
 osvědčí, že poskytl informace uvedené v čl. 3.7 [Transparentnost] odst. 5 písm. b)
 postačující pro tyto účely, bez ohledu na další nebo objasňující korespondenci po
 tomto datu;
 v) lhůty uvedené v bodech i) až iii) mohou být právními předpisy prodlouženy.
 4. Pro účely odst. 3 písm. b) v souvislosti s režimy začíná stanovená lhůta dnem zveřejnění
 informací podle písmene b), a nikoli okamžikem provedení následných plateb, pokud:
 (a) subvence je zjevně poskytnuta v souladu s podmínkami režimu;
 (b) poskytovatel režimu zveřejnil v souvislosti s režimem informace, které mají být zveřejněny
 podle


text:
čl. 3.7 [Transparentnost] odst. 1 a 2, a
 (c) informace poskytnuté o režimu podle písmene b) obsahují informace o subvenci, které by
 zúčastněné straně umožnily určit, zda může být režimem poškozena, a které zahrnují
 přinejmenším účel subvence, kategorie příjemců, podmínky způsobilosti pro subvenci a základ
 pro výpočet subvence (včetně případných příslušných podmínek týkajících se subvenčních
 poměrů nebo částek).
 5. Pro účely tohoto článku se navrácení subvence nevyžaduje, pokud je subvence poskytnuta
 na základě aktu parlamentu Spojeného království, aktu Evropského parlamentu a Rady Evropské unie
 nebo aktu Rady Evropské unie.
 6. Žádné ustanovení tohoto článku nebrání straně, aby se v souladu se svými právními předpisy
 rozhodla stanovit další situace, v nichž navrácení subvence představuje nápravné opatření nad
 rámec situací předpokládaných v příslušných právních předpisech.
 7. Strany uznávají, že navrácení subvence je důležitým nápravným nástrojem v jakémkoli
 systému kontroly subvencí. Na žádost kterékoli ze stran zváží strany v rámci Rady partnerství další
 nebo alternativní mechanismy pro navrácení subvence, jakož i odpovídající změny tohoto článku. V
 rámci Rady partnerství může kterákoli strana navrhnout změny umožňující různá ujednání o
 mechanismech pro navrácení subvence. Strana musí zvážit návrh druhé strany učiněný v dobré víře a
 souhlasit s ním, pokud se tato strana domnívá, že obsahuje ujednání, která představují přinejmenším
 stejně účinný prostředek k dosažení navrácení subvence jako stávající mechanismy druhé strany.
 Rada partnerství pak může provést odpovídající změny tohoto článku59.
 59
 Strany berou na vědomí, že po vstupu této dohody v platnost zavede Spojené království nový systém
 kontroly subvencí.
 200
 ---pagebreak--- Článek 3.12: Nápravná opatření
 1. Strana může druhé straně zaslat písemnou žádost o informace a konzultace týkající se
 subvence, kterou považuje za příčinu významného negativního dopadu na obchod nebo investice
 mezi stranami, nebo má za to, že existuje vážné riziko, že takový dopad způsobí. Žádající strana by
 měla v této žádosti poskytnout veškeré relevantní informace, které stranám umožní nalézt vzájemně
 přijatelné řešení, včetně popisu subvence a obav žádající strany, pokud jde o její dopad na obchod
 nebo investice.
 2. Do 30 dnů ode dne doručení žádosti dožádaná strana písemně odpoví žádající straně a
 strany zahájí konzultace, které se považují za ukončené 60 dnů ode dne doručení této žádosti, pokud
 se strany nedohodnou jinak. Konzultace a zejména veškeré informace označené za důvěrné a
 stanoviska přijatá stranami během nich, jsou důvěrné a nejsou jimi dotčena práva žádné ze stran v
 jakémkoli dalším řízení.
 3. Nejpozději do 60 dnů ode dne doručení žádosti uvedené v odstavci 1 může žádající strana
 jednostranně přijmout vhodná nápravná opatření, pokud existují důkazy o tom, že subvence
 dožádané strany je příčinou významného negativního dopadu na obchod nebo investice mezi
 stranami, nebo že existuje vážné riziko, že takový dopad způsobí.
 4. Nejpozději 45 dnů ode dne doručení žádosti uvedené v odstavci 1 oznámí žádající strana
 dožádané straně nápravná opatření, která hodlá přijmout v souladu s odstavcem 3. Žádající strana
 poskytne všechny příslušné informace týkající se opatření, která hodlá přijmout, aby umožnila
 stranám nalézt vzájemně přijatelné řešení. Žádající smluvní strana nesmí přijmout uvedená nápravná
 opatření dříve než 15 dnů ode dne doručení oznámení zmíněných


text:
opatření dožádané straně.
 5. Při posuzování existence vážného rizika významného negativního dopadu musí strana
 vycházet ze skutečností, a nikoli pouze z tvrzení, domněnek nebo málo pravděpodobné možnosti.
 Změna okolností, která by vedla k situaci, kdy by subvence takový významný negativní dopad
 způsobila, musí být jasně předvídatelná.
 6. Posouzení existence subvence nebo významého negativního dopadu subvence na obchod
 nebo investice mezi stranami musí být založeno na spolehlivých důkazech, a nikoli pouze na
 domněnkách nebo málo pravděpodobné možnosti, a musí se týkat identifikovatelného zboží,
 poskytovatelů služeb nebo jiných hospodářských subjektů, a to i v případě subvenčních režimů.
 7. Rada partnerství může vést orientační seznam toho, co by ve smyslu odstavců 1 a 3
 představovalo významný negativní dopad na obchod nebo investice mezi stranami. Tím není dotčeno
 právo stran přijímat nápravná opatření.
 8. Nápravná opatření přijatá podle odstavce 3 se omezí na to, co je nezbytně nutné a
 přiměřené k nápravě způsobeného významného negativního dopadu nebo k řešení vážného rizika
 takového dopadu. Přednostně je třeba vybrat opatření, která co nejméně naruší fungování této
 dohody.
 9. Do pěti dnů ode dne nabytí účinnosti nápravných opatření uvedených v odstavci 3 a bez
 předchozího využití konzultací podle článku INST.13 [Konzultace] může vyrozuměná strana v souladu
 s čl. INST.14 [Rozhodčí řízení] odst. 2 požádat o ustavení rozhodčího tribunálu prostřednictvím
 písemné žádosti podané žádající straně, aby rozhodčí tribunál rozhodl, zda:
 (a) nápravné opatření přijaté žádající stranou není v souladu s odstavcem 3 nebo 8;
 201
 ---pagebreak--- (b) se žádající strana neúčastnila konzultací poté, co dožádaná strana poskytla požadované
 informace a souhlasila s konáním konzultací nebo
 (c) nedošlo k přijetí nebo oznámení nápravného opatření v souladu s lhůtami uvedenými v
 odstavci 3 nebo 4 v daném pořadí.
 Tato žádost nemá odkladný účinek na nápravná opatření. Navíc rozhodčí tribunál neposuzuje, jak
 strany uplatňují články 3.4 [Zásady] a 3.5 [Zakázané subvence a subvence podléhající podmínkám].
 10. Rozhodčí tribunál ustavený na základě žádosti uvedené v odstavci 9 vede řízení v souladu s
 článkem INST.34B [Zvláštní postupy pro nápravná opatření a obnovení rovnováhy] a vydává své
 konečné rozhodnutí do 30 dnů od svého ustavení.
 11. V případě nálezu vůči žalované straně doručí žalovaná strana žalující straně nejpozději 30
 dnů ode dne vyhlášení rozhodnutí rozhodčího tribunálu oznámení o opatření, které přijala ke splnění
 požadavků uvedeného rozhodnutí.
 12. V návaznosti na nález vůči žalované straně v řízení uvedeném v odstavci 10 může žalující
 strana požádat rozhodčí tribunál do 30 dnů od jeho rozhodnutí, aby určil úroveň pozastavení závazků
 podle této dohody nebo doplňující dohody, která nepřesahuje úroveň odpovídající zrušení nebo
 zmenšení výhod způsobenému uplatněním nápravných opatření, pokud shledá, že nesoulad
 nápravných opatření s odstavci 3 nebo 8 je značný. V žádosti se navrhne úroveň pozastavení závazků
 v souladu se zásadami stanovenými v článku INST.34C [Pozastavení závazků pro účely čl. LPFS.3.12
 odst. 12 [Opravná opatření], čl. FISH.9 odst. 5 a čl. FISH.14 odst. 6]. Žalující strana může pozastavit
 závazky podle této dohody nebo doplňující dohody v souladu s úrovní pozastavení závazků
 stanovenou rozhodčím tribunálem. Toto pozastavení se neuplatní dříve než 15 dnů po daném
 rozhodnutí.
 13.


text:
Strana se nesmí dovolávat Dohody o WTO ani jiné mezinárodní dohody s cílem zabránit
 druhé straně v přijetí opatření podle tohoto článku, včetně případů, kdy tato opatření spočívají v
 pozastavení závazků podle této dohody nebo doplňující dohody.
 14. Pro účely posouzení, zda je uložení nebo zachování nápravných opatření ohledně dovozu
 téhož produktu omezeno na to, co je nezbytně nutné nebo přiměřené pro účely tohoto článku,
 strana:
 a) zohlední vyrovnávací opatření uplatněná nebo zachovávaná podle hlavy IV [Obchod se
 zbožím] čl. GOODS.17 [Nápravná opatření v oblasti obchodu] odst. 3 a
 b) může zohlednit antidumpingová opatření uplatněná nebo zachovávaná podle hlavy IV
 [Obchod se zbožím] čl. GOODS.17 [Nápravná opatření v oblasti obchodu] odst. 3.
 15. Strana neuplatňuje současně nápravné opatření podle tohoto článku a vyrovnávací opatření
 podle článku 9.4 [Obnovení rovnováhy] s cílem napravit dopad na obchod nebo investice přímo
 způsobený stejnou subvencí.
 16. Pokud strana, vůči níž byla přijata nápravná opatření, nepředloží žádost podle odstavce 9
 tohoto článku ve lhůtě stanovené v uvedeném odstavci, může tato strana zahájit rozhodčí řízení
 podle článku INST.14 [Rozhodčí řízení] s cílem napadnout nápravné opatření z důvodů uvedených v
 odstavci 9 tohoto článku, aniž by předtím využila konzultací v souladu s článkem INST.13
 [Konzultace]. Rozhodčí tribunál považuje tuto otázku za naléhavý případ pro účely článku INST.19
 [Zrychlené řízení].
 202
 ---pagebreak--- 17. Pro účely řízení podle odstavců 9 a 16 rozhodčí tribunál při posuzování, zda je nápravné
 opatření nezbytně nutné nebo přiměřené, náležitě zohlední zásady stanovené v odstavcích 5 a 6,
 jakož i v odstavcích 13, 14 a 15.
 Článek 3.13: Řešení sporů
 1. S výhradou odstavců 2 a 3 se část šestá [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlava I
 [Řešení sporů] vztahuje na spory mezi stranami týkající se výkladu a uplatňování této kapitoly, s
 výjimkou článků 3.9 [Nezávislý orgán nebo subjekt a spolupráce] a 3.10 [Soudy a tribunály].
 2. Rozhodčí tribunál nemá pravomoc, pokud jde o:
 (a) jednotlivou subvenci, včetně toho, zda u této subvence byly dodrženy zásady stanovené v čl.
 3.4 [Zásady] odst. 1, vedle podmínek stanovených v čl. 3.5 [Neomezené státní záruky] odst. 2,
 3 až 5 [Záchrana a restrukturalizace], 8 až 11 [Vývozní subvence] a 12 [Subvence, jejichž
 poskytnutí je podmíněno použitím místního podílu] a
 (b) zda byl opravný prostředek navrácení ve smyslu článku 3.11 [Navrácení subvence] správně
 uplatněn v každém jednotlivém případě.
 3. Část šestá [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlava I [Řešení sporů] se použije na
 článek 3.12 [Nápravná opatření] v souladu s uvedeným článkem a článkem INST.34B [Zvláštní
 postupy pro nápravná opatření a obnovení rovnováhy].
 Kapitola čtvrtá: Státní podniky, podniky, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, a určené
 monopoly
 Článek 4.1: Definice
 1. Pro účely této kapitoly se rozumí:
 (a) „ujednáním“ ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech vypracované v rámci OECD
 nebo nástupnický závazek, ať vypracovaný v rámci OECD nebo mimo něj, přijatý nejméně
 dvanácti zakládajícími členy WTO, kteří byli účastníky ujednání k 1. lednu 1979;
 (b) „obchodními činnostmi“ činnosti, jejichž výsledkem je výroba zboží nebo poskytování služeb,
 které mají být prodávány na relevantním trhu v množstvích a za


text:
ceny stanovené podnikem na
 základě podmínek nabídky a poptávky, a které jsou prováděny za účelem dosažení zisku;
 činnosti prováděné podnikem, který působí na neziskovém základě nebo na základě úhrady
 nákladů, nejsou činnostmi vykonávanými za účelem vytváření zisku;
 (c) „obchodními úvahami“ úvahy týkající se ceny, kvality, dostupnosti, prodejnosti, dopravy a
 jiných podmínek nákupu či prodeje nebo jiné faktory, které by se obvykle braly v úvahu při
 obchodních rozhodnutích soukromého podniku fungujícího podle zásad tržního hospodářství v
 příslušném obchodním nebo průmyslovém odvětví;
 (d) „zahrnutým subjektem“:
 (i) určený monopol;
 (ii) podnik, kterému byla přiznána zvláštní práva či výsady; nebo
 203
 ---pagebreak--- (iii) podnik ve vlastnictví státu;
 (e) „určeným monopolem“ subjekt, včetně sdružení nebo vládní agentury, který je na relevantním
 trhu na území strany určen za jediného dodavatele nebo pořizovatele zboží nebo služby; není
 jím subjekt, jemuž bylo uděleno výlučné právo duševního vlastnictví, pouze v důsledku tohoto
 udělení; v této souvislosti „určit“ znamená zřídit nebo povolit monopol nebo rozšířit oblast
 působnosti monopolu na další zboží či službu;
 (f) „podnikem“ podnik definovaný v čl. SERVIN.1.2 [Definice] písm. g);
 (g) „podnikem, kterému byla přiznána zvláštní práva či výsady“ se rozumí jakýkoli veřejný nebo
 soukromý podnik, kterému strana právně nebo fakticky udělila zvláštní práva či výsady;
 (h) „službou poskytovanou při výkonu veřejné moci“ služba poskytovaná při výkonu veřejné moci
 podle definice uvedené v GATS;
 (i) „zvláštními právy či výsadami“ práva či výsady, jimiž strana stanoví nebo omezí počet podniků
 oprávněných dodávat zboží nebo poskytovat služby na dva nebo více jinak než na základě
 objektivních, přiměřených a nediskriminačních kritérií, čímž podstatným způsobem ovlivní
 schopnost jiného podniku dodávat totéž zboží nebo poskytovat tutéž službu ve stejné
 zeměpisné oblasti za v zásadě stejných podmínek;
 (j) „podnikem ve vlastnictví státu“ podnik, v němž strana:
 (i) přímo vlastní více než 50 % základního kapitálu;
 (ii) přímo či nepřímo ovládá výkon více než 50 % hlasovacích práv;
 (iii) má pravomoc jmenovat většinu členů správní rady nebo jakéhokoliv rovnocenného
 řídícího orgánu; nebo
 (iv) má pravomoc vykonávat kontrolu nad podnikem. Při stanovení kontroly se v každém
 jednotlivém případě zohlední všechny relevantní právní a skutkové okolnosti.
 Článek 4.2: Oblast působnosti
 1. Tato kapitola se vztahuje na zahrnuté subjekty na všech úrovních státní správy, které se
 zabývají obchodními činnostmi. Pokud se zahrnutý subjekt zabývá obchodními i neobchodními
 činnostmi, tato kapitola se vztahuje pouze na jejich obchodní činnosti.
 2. Tato kapitola se nepoužije na:
 (a) zahrnuté subjekty jednající jako zadavatelé, na které se vztahují přílohy 1 až 3 každé ze stran
 dodatku 1 k Dohodě o vládních zakázkách a odstavec 1 každé ze stran jejich odpovídajících
 pododdílů v oddíle B2 PŘÍLOHY PPROC-1: ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK hlavy X [Zadávání
 veřejných zakázek], provádějící zakázky, na které se vztahuje tato dohoda ve smyslu čl.
 PPROC.2 [Začlenění některých ustanovení Dohody o vládních zakázkách a veřejné zakázky, na
 které se vztahuje tato dohoda] odst. 2 hlavy X [Zadávání veřejných zakázek];
 (b) jakékoli služby poskytované při výkonu veřejné moci.
 204
 ---pagebreak--- 3. Tato kapitola se nepoužije na zahrnuté subjekty, pokud roční příjmy z obchodních činností
 dotčeného podniku či monopolu byly v některém z předchozích


text:
tří po sobě následujících účetních
 období nižší než 100 milionů zvláštních práv čerpání.
 4. Článek 4.5 [Nediskriminační zacházení a obchodní úvahy] se nepoužije na poskytování
 finančních služeb zahrnutým subjektem na základě vládního pověření, pokud toto poskytování
 finančních služeb:
 (a) podporuje vývoz nebo dovoz, jsou-li tyto služby:
 i. zamýšleny jinak než jako náhrada komerčního financování; nebo
 ii. nabízeny za podmínek, které nejsou příznivější než ty, které lze získat pro srovnatelné
 finanční služby na obchodním trhu; nebo
 (b) podporuje soukromé investice mimo území strany, jsou-li tyto služby:
 i. zamýšleny jinak než jako náhrada komerčního financování; nebo
 ii. nabízeny za podmínek, které nejsou příznivější než ty, které lze získat pro srovnatelné
 finanční služby na obchodním trhu; nebo
 (c) nabízeny za podmínek, které jsou v souladu s ujednáním, pokud poskytování těchto služeb
 spadá do oblasti působnosti ujednání.
 5. Aniž je dotčen odstavec 3 tohoto článku, článek 4.5 [Nediskriminační zacházení a obchodní
 úvahy] se nevztahuje na tato odvětví: audiovizuální služby, vnitrostátní námořní kabotáž60 a
 vnitrozemská vodní doprava, jak je stanoveno v čl. SERVIN 1.1 [Cíl a oblast působnosti] odst. 5.
 6. Článek 4.5 [Nediskriminační zacházení a obchodní úvahy] se nepoužije, pokud zahrnutý
 subjekt některé strany nakupuje nebo prodává zboží nebo služby na základě:
 (a) jakéhokoli stávajícího nesouladného opatření, které strana ponechá v platnosti, pokračuje v
 něm, obnovuje jej nebo mění v souladu s [čl. SERVIN.2.7 [Nesouladná opatření a výjimky] odst.
 1 nebo čl. SERVIN.3.6 [Nesouladná opatření] odst. 1, jak je stanoveno v listinách závazků k
 PŘÍLOHÁM SERVIN-1 a SERVIN-2, použije-li se], nebo
 (b) jakéhokoli nesouladného opatření, které strana přijme nebo ponechá v platnosti, ve vztahu k
 odvětvím, pododvětvím nebo činnostem v souladu s [čl. SERVIN.2.7 [Nesouladná opatření a
 výjimky] odst. 2 nebo čl. SERVIN.3.6 [Nesouladná opatření] odst. 2, jak je stanoveno v listinách
 závazků k PŘÍLOHÁM SERVIN-1 a SERVIN-2], použije-li se.
 60
 Vnitrostátní námořní kabotáž zahrnuje: v případě Unie, aniž je dotčen rozsah činností, které lze považovat za
 kabotáž podle příslušných vnitrostátních právních předpisů, přepravu cestujících nebo zboží mezi přístavem
 nebo místem v členském státě Unie a jiným přístavem nebo místem v témž členském státě Unie, včetně jeho
 kontinentálního šelfu podle Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu, podepsané dne 10.
 prosince 1982 v Montego Bay („Úmluva Organizace spojených národů o mořském právu“), a dopravu, která
 začíná a končí ve stejném přístavu nebo místě v členském státě Unie; v případě Spojeného království přepravu
 cestujících nebo zboží mezi přístavem nebo místem ve Spojeném království a jiným přístavem nebo místem ve
 Spojeném království, včetně jeho kontinentálního šelfu podle Úmluvy Organizace spojených národů o
 mořském právu, a dopravu, která začíná a končí ve stejném přístavu nebo místě ve Spojeném království.
 205
 ---pagebreak--- Článek 4.3: Vztah k Dohodě o WTO
 Strany potvrzují svá práva a povinnosti podle čl. XVII odst. 1 až 3 GATT 1994, Ujednání o výkladu
 článku XVII GATT 1994, jakož i podle čl. VIII odst. 1, 2 a 5 GATS.
 Článek 4.4: Obecná ustanovení
 1. Aniž jsou dotčena práva a povinnosti každé ze stran podle této kapitoly, nic v této kapitole
 nebrání straně zřídit nebo zachovat


text:
zahrnutý subjekt.
 2. Žádná ze stran nesmí vyžadovat od zahrnutého subjektu nebo vybízet zahrnutý subjekt k
 tomu, aby jednal způsobem, který by byl v rozporu s touto kapitolou.
 Článek 4.5: Nediskriminační zacházení a obchodní úvahy
 1. Každá ze stran zajistí, aby všechny její zahrnuté subjekty při vykonávání obchodních činností:
 (a) jednaly při nákupu nebo prodeji zboží nebo služby podle obchodních úvah kromě případů, kdy
 sledují účel plnění podmínek jejich poslání veřejné služby, které nejsou v rozporu s písmenem
 b) nebo c);
 (b) při nákupu zboží nebo služeb:
 i. zboží dodávanému nebo službě poskytované podnikem druhé strany poskytovaly
 neméně příznivé zacházení, než jaké poskytují obdobnému zboží dodávanému nebo
 obdobné službě poskytované vlastními podniky; a
 ii. zboží dodávanému nebo službě poskytované zahrnutým subjektem na území strany
 poskytovaly neméně příznivé zacházení, než jaké poskytují obdobnému zboží
 dodávanému nebo obdobné službě poskytované vlastními podniky na relevantním
 trhu na území strany; a
 (c) při nákupu zboží nebo služeb:
 i. poskytovaly podniku druhé strany neméně příznivé zacházení, než jaké poskytují
 vlastním podnikům; a
 ii. poskytovaly zahrnutému subjektu na území strany zacházení neméně příznivé, než
 jaké poskytují vlastním podnikům na relevantním trhu na území strany61.
 2. Ustanovení odst. 1 písm. b) a c)* nebrání tomu, aby zahrnutý subjekt:
 (a) nakupoval nebo dodával zboží nebo služby za odlišných podmínek, včetně podmínek v
 souvislosti s cenou, a to za předpokladu, že tyto odlišné podmínky jsou v souladu
 s obchodními úvahami; nebo
 (b) odmítl nákup nebo dodávku zboží nebo služeb, je-li toto odmítnutí učiněno v souladu s
 obchodními úvahami.
 61
 V zájmu větší jistoty je třeba uvést, že tento odstavec se nepoužije na nákup nebo prodej akcií, kapitálových
 podílů nebo jiných forem kapitálové účasti zahrnutým subjektem jakožto způsobu jeho kapitálové účasti
 v jiném podniku.
 206
 ---pagebreak--- Článek 4.6: Regulační rámec
 1. Každá ze stran dodržuje a co nejlépe využívá příslušné mezinárodní normy, včetně Pokynů
 OECD pro řízení a správu státních podniků.
 2. Každá ze stran zajistí, aby jakýkoli regulační subjekt nebo jakýkoli jiný subjekt vykonávající
 regulační funkci, který tato strana zřídí nebo zachová:
 (a) byl nezávislý na podnicích regulovaných tímto subjektem a nebyl vůči nim odpovědný; a
 (b) v podobných situacích jednal nestranně ve vztahu ke všem podnikům regulovaným tímto
 orgánem, včetně zahrnutých subjektů; nestrannost, se kterou orgán vykonává své regulační
 funkce, se posuzuje na základě obecného vzorce nebo praxe tohoto orgánu.
 V případě odvětví, u nichž se strany v této dohodě dohodly na zvláštních povinnostech týkajících se
 tohoto orgánu, mají přednost příslušná ustanovení této dohody.
 3. Každá ze stran uplatňuje své právní předpisy vůči zahrnutým subjektům jednotným a
 nediskriminačním způsobem.
 Článek 4.7: Výměna informací
 1. Strana, která má důvod se domnívat, že její zájmy podle této kapitoly jsou nepříznivě
 ovlivněny obchodními činnostmi subjektu druhé strany, může písemně požádat druhou stranu o
 poskytnutí informací o obchodních činnostech tohoto subjektu souvisejících s prováděním
 ustanovení této kapitoly v souladu s odstavcem 2.
 2. Obsahuje-li žádost podle odstavce 1 vysvětlení, jakým způsobem mohou činnosti subjektu
 ovlivňovat zájmy žádající strany podle této kapitoly, a specifikuje-li, které z požadovaných informací
 jsou nebo mají být uvedeny,


text:
poskytne dožádaná strana informace takto požadované:
 (a) informace o struktuře vlastnictví a hlasování s uvedením kumulativního procentního podílu
 akcií a procenta hlasovacích práv, které dožádaná strana a její zahrnuté subjekty v daném
 subjektu kumulativně drží;
 (b) popis jakýchkoli zvláštních akcií nebo zvláštních hlasovacích či jiných práv, které dožádaná
 strana nebo její zahrnuté subjekty drží, pokud se tato práva liší od práv spojených s
 kmenovými akciemi subjektu;
 (c) popis organizační struktury subjektu a složení jeho správní rady nebo jakéhokoli
 rovnocenného orgánu;
 (d) popis vládních úřadů nebo veřejných orgánů, které subjekt regulují nebo na něj dohlížejí, popis
 požadavků na podávání zpráv, které mu tyto vládní úřady nebo veřejné orgány uložily, a práv a
 postupů těchto vládních úřadů nebo veřejných orgánů při jmenování, odvolávání nebo
 odměňování vedoucích pracovníků a členů jeho správní rady nebo jakéhokoli rovnocenného
 orgánu;
 (e) informace o ročním příjmu a celkových aktivech subjektu za poslední tři roky, pro které jsou
 tyto informace k dispozici;
 207
 ---pagebreak--- (f) informace o jakýchkoli výjimkách, imunitách a souvisejících opatřeních, jichž subjekt podle
 právních předpisů dožádané strany využívá;
 (g) všechny další veřejně přístupné informace týkající se subjektu, včetně výročních finančních
 zpráv a auditů prováděných třetí stranou.
 3. Odstavce 1 a 2 nevyžadují od žádné ze stran, aby zpřístupnila důvěrné informace, jejichž
 zpřístupnění by bylo v rozporu s jejími právními předpisy, bránilo vymáhání práva nebo bylo jinak v
 rozporu s veřejným zájmem nebo poškozovalo oprávněné obchodní zájmy konkrétních podniků.
 4. Nejsou-li požadované informace k dispozici, sdělí dožádaná strana písemně žádající straně
 důvod, proč tyto informace nejsou k dispozici.
 Kapitola pátá: Daně
 Článek 5.1: Řádná správa
 Strany uznávají zásady řádné správy v oblasti daní, zejména celosvětové normy v oblasti daňové
 transparentnosti, výměny informací a spravedlivé daňové soutěže, a zavazují se k jejich provádění.
 Strany znovu opakují svou podporu akčnímu plánu OECD v oblasti eroze základu daně a přesouvání
 zisku (BEPS) a potvrzují svůj závazek provádět minimální standardy OECD, jež mají působit proti
 BEPS. Strany budou prosazovat řádnou správu v oblasti zdanění, zlepšovat mezinárodní spolupráci
 v daňové oblasti a usnadňovat výběr zákonných daňových výnosů.
 Článek 5.2: Normy v oblasti zdanění
 1. Žádná se stran neoslabí ani nesníží úroveň ochrany stanovenou jejími právními předpisy na
 konci přechodného období pod úroveň stanovenou normami a pravidly dohodnutými OECD na konci
 přechodného období, pokud jde o:
 (a) výměnu informací, ať již na žádost, spontánně nebo automaticky, o finančních účtech,
 daňových rozhodnutích s přeshraničním prvkem, zprávách rozčleněných podle jednotlivých
 zemí mezi daňovými správami a o případných přeshraničních opatřeních daňového plánování;
 (b) pravidla pro omezení odpočitatelnosti úroků, ovládané zahraniční společnosti a hybridní
 nesoulady.
 2. Žádná ze stran neoslabí ani nesníží úroveň ochrany stanovenou jejími právními předpisy na
 konci přechodného období, pokud jde o veřejné podávání zpráv podle jednotlivých zemí úvěrovými
 institucemi a investičními podniky jinými než malými a nepropojenými investičními podniky.
 Článek 5.3: Řešení sporů
 Na tuto kapitolu se nevztahuje řešení sporů podle části šesté [Řešení sporů a horizontální
 ustanovení] hlavy I [Řešení sporů].
 Kapitola šestá: Pracovní a sociální normy
 208
 ---pagebreak--- Článek 6.1: Definice
 1. Pro účely této kapitoly se „pracovními a sociálními


text:
úrovněmi ochrany“ rozumí úrovně
 ochrany poskytované v právních předpisech a normách62 jedné ze stran, v každé z těchto oblastí:
 (a) základní práva v práci;
 (b) normy bezpečnosti a ochrany zdraví při práci;
 (c) spravedlivé pracovní podmínky a normy týkající se zaměstnávání osob;
 (d) práva na informace a konzultace na úrovni podniku; nebo
 (e) restrukturalizace podniků.
 2. Pro Unii se „pracovními a sociálními úrovněmi ochrany“ rozumí pracovní a sociální úrovně
 ochrany, které jsou použitelné na všechny členské státy a ve všech členských státech a jsou pro ně
 společné.
 Článek 6.2: Nesnižování úrovní ochrany
 1. Strany potvrzují, že každá ze stran má právo stanovit politiky a priority v oblastech, na které
 se vztahuje tato kapitola, určit úrovně pracovní a sociální ochrany, které považuje za vhodné, a
 přijmout nebo změnit své právní předpisy a politiky způsobem, který je v souladu s mezinárodními
 závazky každé ze stran, včetně jejích závazků podle této kapitoly.
 2. Žádná ze stran nesmí oslabit nebo snížit způsobem, který má vliv na obchod nebo investice
 mezi stranami, své pracovní a sociální úrovně ochrany pod úrovně platné na konci přechodného
 období, ani nesmí nedostatečně účinně prosazovat své právní předpisy a normy.
 3. Strany uznávají, že si každá strana ponechává právo vykonávat přiměřenou diskreční
 pravomoc a činit rozhodnutí v dobré víře týkající se přidělování zdrojů na prosazování práv
 zaměstnanců s ohledem na jiné pracovněprávní předpisy, o nichž bylo rozhodnuto, že mají vyšší
 prioritu, za předpokladu, že výkon této diskreční pravomoci a těchto rozhodnutí není v rozporu s
 povinnostmi, které pro ni vyplývají z této kapitoly.
 4. Strany budou i nadále usilovat o zvýšení svých pracovních a sociálních úrovní ochrany
 uvedených v této kapitole.
 Článek 6.3: Prosazování právních předpisů
 Pro účely prosazování právních předpisů podle článku 6.2 [Nesnižování úrovní ochrany] má každá
 strana zaveden a udržuje systém účinného vnitrostátního prosazování, zejména účinný systém
 inspekcí práce v souladu se svými mezinárodními závazky týkajícími se pracovních podmínek a
 ochrany pracovníků; každá strana zajistí, aby byla k dispozici správní a soudní řízení, která umožní
 veřejným orgánům a jednotlivcům s určitým postavením včas podat žalobu proti porušování
 pracovního práva a sociálních norem, a stanoví vhodnou a účinnou právní ochranu, včetně
 předběžných opatření, jakož i přiměřené a odrazující sankce. Při vnitrostátním provádění a
 62
 V zájmu větší jistoty je třeba uvést, že ustanovení této kapitoly a článku 9.4 [Obnovení rovnováhy] se
 nevztahují na právní předpisy a normy stran v oblasti sociálního zabezpečení a důchodů.
 209
 ---pagebreak--- prosazování článku 6.2 [Nesnižování úrovní ochrany] každá strana respektuje úlohu a autonomii
 sociálních partnerů na vnitrostátní úrovni, je-li to relevantní, v souladu s rozhodným právem a
 zvyklostmi.
 Článek 6.4: Řešení sporů
 1. Strany vynaloží veškeré úsilí, aby prostřednictvím dialogu, konzultací, výměny informací a
 spolupráce vyřešily veškeré neshody ohledně uplatňování této kapitoly.
 2. Odchylně od části šesté [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlavy I [Řešení sporů] v
 případě sporu mezi stranami ohledně použití této kapitoly, použijí strany výhradně postupy
 stanovené v článcích 9.1 [Konzultace], 9.2 [Panel odborníků] a 9.3 [Panel odborníků pro oblasti, v
 nichž nedochází ke snižování úrovně právní ochrany] této hlavy.


text:
Kapitola sedmá: Životní prostředí a klima
 Článek 7.1: Definice
 1. Pro účely této kapitoly se „úrovněmi ochrany životního prostředí“ rozumí úrovně ochrany
 obecně stanovené právními předpisy strany, jejichž účelem je ochrana životního prostředí včetně
 prevence ohrožení lidského života nebo zdraví kvůli dopadům na životní prostředí, a to i v každé z
 těchto oblastí:
 (a) průmyslové emise;
 (b) emise do ovzduší a kvalita ovzduší;
 (c) příroda a zachování biologické rozmanitosti;
 (d) nakládání s odpady;
 (e) ochrana a zachování vodního prostředí;
 (f) ochrana a zachování mořského prostředí;
 (g) prevence, omezení a eliminace rizik pro lidské zdraví nebo životní prostředí vyplývajících z
 výroby, používání, uvolňování nebo odstraňování chemických látek; nebo
 (h) řízení dopadů zemědělské produkce nebo produkce potravin na životní prostředí, zejména
 používáním antibiotik a dekontaminantů.
 2. Pro Unii se „úrovněmi ochrany životního prostředí“ rozumí úrovně ochrany životního
 prostředí, které jsou použitelné na všechny členské státy a ve všech členských státech a jsou pro ně
 společné.
 3. Pro účely této kapitoly se „úrovní ochrany klimatu“ rozumí úroveň ochrany s ohledem na
 emise a pohlcování skleníkových plynů a postupné odstraňování látek poškozujících ozonovou
 vrstvu. Pokud jde o skleníkové plyny, znamená to:
 (a) v případě Unie 40 % cíl pro celé hospodářství do roku 2030, včetně systému Unie pro
 stanovování cen uhlíku;
 210
 ---pagebreak--- (b) v případě Spojeného království podíl celého hospodářství Spojeného království na tomto cíli do
 roku 2030, včetně systému Spojeného království pro stanovování cen uhlíku.
 Článek 7.2: Nesnižování úrovní ochrany
 1. Strany potvrzují, že každá ze stran má právo stanovit politiky a priority v oblastech, na které
 se vztahuje tato kapitola, určit úrovně ochrany životního prostředí nebo úroveň ochrany klimatu,
 které považuje za vhodné, a přijmout nebo změnit své právní předpisy a politiky způsobem, který je v
 souladu s mezinárodními závazky každé ze stran, včetně jejích závazků podle této kapitoly.
 2. Žádná ze stran nesmí oslabit nebo snížit způsobem, který má vliv na obchod nebo investice
 mezi stranami, své úrovně ochrany životního prostředí nebo úroveň ochrany klimatu pod úrovně,
 které jsou platné na konci přechodného období, ani nesmí nedostatečně účinně prosazovat své
 právní předpisy v oblasti životního prostředí nebo úroveň ochrany klimatu.
 3. Strany uznávají, že si každá strana ponechává právo vykonávat přiměřenou diskreční
 pravomoc a činit rozhodnutí v dobré víře týkající se přidělování zdrojů na prosazování právních
 předpisů v oblasti životního prostředí s ohledem na jiné právní předpisy v oblasti životního prostředí
 a politiky v oblasti klimatu, o nichž bylo rozhodnuto, že mají vyšší priority, za předpokladu, že výkon
 této diskreční pravomoci a těchto rozhodnutí není v rozporu s povinnostmi, které pro ni vyplývají z
 této kapitoly.
 4. Pro účely této kapitoly platí, že pokud jsou cíle stanoveny v právních předpisech strany
 týkajících se životního prostředí v oblastech uvedených v článku 7.1 [Definice], jsou zahrnuty do
 úrovní ochrany životního prostředí strany na konci přechodného období. Tyto cíle zahrnují cíle,
 jejichž dosažení je plánováno na datum po konci přechodného období. Tento odstavec se vztahuje
 rovněž na látky poškozující ozonovou vrstvu.
 5. Strany budou i nadále usilovat o zvýšení svých úrovní ochrany životního


text:
prostředí nebo své
 úrovně ochrany klimatu uvedených v této kapitole.
 Článek 7.3: Stanovování cen uhlíku.
 1. Každá strana zavede od 1. ledna 2021 účinný systém stanovování cen uhlíku.
 2. Každý systém zahrnuje emise skleníkových plynů z výroby elektřiny, výroby tepla, průmyslu a
 letecké dopravy.
 3. Účinnost příslušných systémů stran pro stanovování cen uhlíku zachovává úroveň ochrany
 stanovenou v článku 7.2 [Nesnižování úrovní ochrany].
 4. Odchylně od odstavce 2 se letecká doprava zahrne nejpozději do dvou let, pokud již není
 zahrnuta. Oblast působnosti unijního systému stanovování cen uhlíku se vztahuje na odlétající lety z
 Evropského hospodářského prostoru do Spojeného království.
 5. Každá strana zachová svůj systém stanovování cen uhlíku, pokud je pro každou stranu
 účinným nástrojem v boji proti změně klimatu, a v každém případě zachová úroveň ochrany
 stanovenou v článku 7.2 [Nesnižování úrovní ochrany].
 6. Strany spolupracují na stanovování cen uhlíku. Důkladně zváží propojení svých systémů
 stanovování cen uhlíku způsobem, který zachová integritu těchto systémů a umožní zvýšit jejich
 účinnost.
 211
 ---pagebreak--- Článek 7.4: Zásady v oblasti životního prostředí a klimatu
 1. S ohledem na skutečnost, že Unie a Spojené království sdílejí společnou biosféru, pokud jde
 o přeshraniční znečištění, každá ze stran se zavazuje respektovat mezinárodně uznávané
 environmentální zásady, k nimž se zavázala, například v Deklaraci z Rio de Janeira o životním
 prostředí a rozvoji, která byla přijata dne 14. června 1992 v Rio de Janeiru („Deklarace z Rio de
 Janeira o životním prostředí a rozvoji z roku 1992“) a v mnohostranných environmentálních
 dohodách, včetně Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu podepsané dne
 9. května 1992 v New Yorku („UNFCCC“) a Úmluvy o biologické rozmanitosti podepsané 5. června
 1992 v Rio de Janeiru („Úmluva o biologické rozmanitosti“). Jedná se zejména o:
 (a) zásadu, že ochrana životního prostředí by měla být začleněna do tvorby politik, a to i
 prostřednictvím posouzení dopadů;
 (b) zásadu preventivních opatření k odvrácení škod na životním prostředí;
 (c) přístup předběžné opatrnosti uvedený v čl. 1.2 [Právo na regulaci, přístup předběžné
 opatrnosti a vědecké a technické informace] odst. 2;
 (d) zásadu nápravy škod na životním prostředí především u zdroje; a
 (e) zásadu „znečišťovatel platí“.
 2. Strany znovu potvrzují své příslušné závazky týkající se postupů pro hodnocení
 pravděpodobného dopadu navrhované činnosti na životní prostředí a tam, kde je pravděpodobné, že
 konkrétní projekty, plány a programy budou mít významný vliv na životní prostředí, včetně vlivu na
 zdraví, budou zahrnovat posouzení vlivů na životní prostředí nebo strategické posouzení vlivů na
 životní prostředí.
 3. Tyto postupy tam, kde je to vhodné a v souladu s právními předpisy strany, zahrnují určení
 rozsahu environmentální zprávy a jejího vypracování, realizaci účasti veřejnosti a konzultací a
 zohlednění environmentální zprávy a výsledků účasti veřejnosti a konzultací ve schváleném projektu
 nebo přijatém plánu či programu.
 Článek 7.5: Prosazování právních předpisů
 1. Pro účely prosazování právních předpisů podle článku 7.2 [Nesnižování úrovní ochrany]
 každá strana v souladu se svými právními předpisy zajistí, aby:
 (a) vnitrostátní orgány příslušné k prosazování příslušných právních předpisů ohledně životního
 prostředí a klimatu věnovaly náležitou pozornost údajným porušením těchto právních
 předpisů, o nichž


text:
se dozví. Tyto orgány musí v příslušných případech mít k dispozici
 odpovídající a účinnou právní ochranu, včetně zdržovací žaloby a přiměřených a odrazujících
 sankcí, a
 (b) vnitrostátní správní nebo soudní řízení byla k dispozici fyzickým a právnickým osobám, které
 mají dostatečný zájem podat žalobu proti porušení těchto právních předpisů a domáhat se
 účinné právní ochrany, včetně zdržovací žaloby, a aby řízení nebyla nepřiměřeně nákladná a
 probíhala spravedlivým, nestranným a transparentním způsobem.
 212
 ---pagebreak--- Článek 7.6: Spolupráce při sledování a prosazování právních předpisů
 Strany zajistí, aby se Evropská komise a orgány dohledu Spojeného království pravidelně scházely a
 spolupracovaly na účinném sledování a prosazování právních předpisů ohledně životního prostředí a
 klimatu, jak je uvedeno v článku 7.2 [Nesnižování úrovní ochrany].
 Článek 7.7: Řešení sporů
 1. Strany vynaloží veškeré úsilí, aby prostřednictvím dialogu, konzultací, výměny informací a
 spolupráce vyřešily veškeré neshody ohledně uplatňování této kapitoly.
 2. Odchylně od části šesté [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlavy I v případě sporu mezi
 stranami ohledně použití této kapitoly, použijí strany výhradně postupy stanovené v článcích 9.1
 [Konzultace], 9.2 [Panel odborníků] a 9.3 [Panel odborníků pro oblasti, v nichž nedochází ke
 snižování úrovně právní ochrany] této hlavy.
 Kapitola osmá: Další nástroje pro obchod a udržitelný rozvoj
 Článek 8.1: Souvislosti a cíle
 1. Strany připomínají Agendu 21 a Deklaraci z Rio de Janeira o životním prostředí a rozvoji z
 roku 1992, Johannesburský plán provádění přijatý na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v
 roce 2002, Deklaraci Mezinárodní organizace práce o sociální spravedlnosti pro spravedlivou
 globalizaci přijatou dne 10. června 2008 v Ženevě Mezinárodní organizací práce na jejím 97. zasedání
 („Deklarace MOP o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci z roku 2008“), výsledný
 dokument konference OSN o udržitelném rozvoji z roku 2012 s názvem „Budoucnost, jakou chceme“
 potvrzený rezolucí Valného shromáždění OSN 66/288 přijatou dne 27. července 2012 a Agendu pro
 udržitelný rozvoj 2030 přijatou rezolucí Valného shromáždění OSN 70/1 ze dne 25. září 2015 a cíle
 udržitelného rozvoje.
 2. S ohledem na odstavec 1 je cílem této kapitoly posílit začlenění udržitelného rozvoje,
 zejména jeho pracovního a environmentálního rozměru, do obchodních a investičních vztahů stran a
 v tomto ohledu doplnit závazky stran v rámci kapitoly 6 [Pracovní a sociální normy] a kapitoly 7
 [Životní prostředí a klima].
 Článek 8.2: Transparentnost
 1. Strany zdůrazňují význam zajištění transparentnosti jako nezbytného prvku pro podporu
 účasti veřejnosti a zveřejňování informací v souvislosti s touto kapitolou. V souladu se svými
 právními předpisy, ustanoveními této kapitoly, kapitoly IX [Transparentnost] a X [Řádné regulační
 postupy] každá ze stran:
 (a) zajistí, aby jakékoli obecně použitelné opatření, jež sleduje cíle této kapitoly, bylo používáno
 transparentním způsobem, jenž zahrnuje poskytnutí přiměřených možností a dostatečné lhůty
 k připomínkám veřejnosti a zveřejnění těchto opatření;
 (b) zajistí, aby široká veřejnost měla přístup k příslušným informacím o životním prostředí v držení
 orgánů veřejné správy nebo pro orgány veřejné správy, a rovněž zajistí aktivní šíření těchto
 informací a jejich poskytování široké veřejnosti elektronickými prostředky;
 (c) podporuje veřejnou diskusi s nestátními subjekty a mezi nimi, pokud jde o rozvoj a definování
 politik, které mohou vést k


text:
přijetí právních předpisů orgány veřejné správy týkajících se této
 213
 ---pagebreak--- kapitoly. V souvislosti s životním prostředím to zahrnuje účast veřejnosti na projektech,
 plánech a programech; a
 (d) podporuje informovanost veřejnosti o svých právních předpisech a normách vztahujících se k
 této kapitole, jakož i o postupech pro vymáhání práva a dodržování předpisů, a to přijímáním
 opatření na podporu znalostí a zvyšování povědomí veřejnosti. V souvislosti s
 pracovněprávními předpisy a normami to zahrnuje pracovníky, zaměstnavatele a jejich
 zástupce.
 Článek 8.3: Mnohostranné pracovní normy a dohody
 1. Strany potvrzují svůj závazek podporovat rozvoj mezinárodního obchodu způsobem, který
 povede k důstojné práci pro všechny, jak je uvedeno v Deklaraci MOP o sociální spravedlnosti pro
 spravedlivou globalizaci z roku 2008.
 2. V souladu s ústavou MOP a Deklarací MOP o základních principech a právech v práci a s
 následnými opatřeními přijatými dne 18. června 1998 v Ženevě Mezinárodní konferencí práce na
 jejím 86. zasedání se každá ze stran zavazuje respektovat, podporovat a účinně provádět
 mezinárodně uznávané základní pracovní normy vymezené v základních úmluvách MOP. Patří sem:
 (a) svoboda sdružování a účinné uznání práva na kolektivní vyjednávání;
 (b) odstranění všech forem nucené nebo povinné práce;
 (c) faktické zrušení dětské práce; a
 (d) odstranění diskriminace s ohledem na zaměstnání a povolání.
 3. Každá ze stran vynaloží neutuchající a soustavné úsilí o ratifikaci základních úmluv MOP,
 pokud tak již neučinily.
 4. Strany si pravidelně a odpovídajícím způsobem vyměňují informace o situaci a pokroku
 jednotlivých členských států a Spojeného království, pokud jde o ratifikaci úmluv nebo protokolů
 MOP, které MOP označila za aktuální, a dalších příslušných mezinárodních nástrojů.
 5. Každá strana se zavazuje provádět všechny úmluvy MOP, které Spojené království a členské
 státy Unie ratifikovaly, a různá ustanovení Evropské sociální charty, která jako členové Rady Evropy
 přijaly členské státy Evropské unie a Spojené království63.
 6. Každá ze stran prostřednictvím svých právních předpisů a postupů nadále prosazuje agendu
 důstojné práce MOP stanovenou v Deklaraci o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci z
 roku 2008 („Agenda důstojné práce MOP“) a v souladu s příslušnými úmluvami MOP a dalšími
 mezinárodními závazky, zejména pokud jde o:
 63
 Každá ze stran si ponechává právo stanovit si priority, politiky a přidělování zdrojů v zájmu účinného
 provádění úmluv MOP a příslušných ustanovení Evropské sociální charty způsobem, který je v souladu s jejími
 mezinárodními závazky, včetně závazků v rámci této hlavy. Rada Evropy, založená v roce 1949, přijala v roce
 1961 Evropskou sociální chartu, která byla revidována v roce 1996. Všechny členské státy ratifikovaly
 Evropskou sociální chartu v jejím původním nebo revidovaném znění. V případě Spojeného království je odkaz
 na Evropskou sociální chartu v odstavci 5 odkazem na původní verzi z roku 1961.
 214
 ---pagebreak--- (a) důstojné pracovní podmínky pro všechny, mimo jiné pokud jde o mzdy a výdělky, pracovní
 dobu, mateřskou dovolenou a další pracovní podmínky;
 (b) bezpečnost a ochranu zdraví při práci, včetně předcházení pracovním úrazům a nemocem z
 povolání a jejich odškodnění v případě takových úrazů nebo nemoci; a
 (c) zákaz diskriminace, pokud jde o pracovní podmínky, včetně migrujících pracovníků.
 7. Každá ze stran


text:
chrání a podporuje sociální dialog o pracovních záležitostech mezi pracovníky
 a zaměstnavateli a jejich příslušnými organizacemi a s příslušnými vládními orgány.
 8. Strany spolupracují na obchodních aspektech politik a opatření v oblasti práce, a to případně
 i na mnohostranných fórech, jako je MOP. Tato spolupráce může mimo jiné zahrnovat:
 (a) obchodní aspekty provádění základních, prioritních a dalších aktuálních úmluv MOP;
 (b) obchodní aspekty agendy důstojné práce MOP, včetně provázanosti mezi obchodem a plnou a
 produktivní zaměstnaností, změnami na trhu práce, základními pracovními normami,
 důstojnou prací v globálních dodavatelských řetězcích, sociální ochranou a sociálním
 začleněním, sociálním dialogem a rovností žen a mužů;
 (c) dopad pracovního práva a norem na obchod a investice, nebo dopad obchodních a
 investičních právních předpisů na pracovní sílu;
 (d) dialog a sdílení informací o pracovněprávních předpisech v kontextu jejich obchodních dohod
 a jejich provádění, a
 (e) jakékoli jiné formy spolupráce, které považují za vhodné.
 9. Strany zváží všechny názory, jež přednesou zástupci zaměstnanců, zaměstnavatelů a
 organizace občanské společnosti při určování oblastí spolupráce a provádění činností ve spolupráci.
 Článek 8.4: Mnohostranné dohody o životním prostředí
 1. Strany uznávají význam Environmentálního shromáždění OSN (UNEA) Programu OSN pro
 životní prostředí (UNEP) a mnohostranné správy a dohod v oblasti životního prostředí jako reakce
 mezinárodního společenství na globální nebo regionální výzvy v oblasti životního prostředí a
 zdůrazňují, že je třeba, aby se obchodní a environmentální politiky, pravidla a opatření vzájemně
 podporovaly.
 2. S ohledem na odstavec 1 se každá ze stran zavazuje účinně provádět mnohostranné
 environmentální dohody, protokoly a změny, které ratifikovala ve svých právních předpisech a
 postupech.
 3. Strany si pravidelně a odpovídajícím způsobem vyměňují informace o:
 (a) své situaci, pokud jde o ratifikaci a provádění mnohostranných environmentálních dohod,
 včetně jejich protokolů a změn;
 (b) probíhajících jednáních o nových mnohostranných environmentálních dohodách a
 215
 ---pagebreak--- (c) názorech jednotlivých stran na přistoupení k dalším mnohostranným environmentálním
 dohodám.
 4. Strany znovu potvrzují, že každá ze stran má právo přijmout nebo zachovat opatření na
 podporu cílů mnohostranných environmentálních dohod, jichž je smluvní stranou. Strany
 připomínají, že opatření přijatá nebo vymáhaná k provádění těchto mnohostranných
 environmentálních dohod mohou být odůvodněna podle hlavy XII [Výjimky] článku EXC.1 [Obecné
 výjimky].
 5. Strany spolupracují na obchodních aspektech politik a opatření v oblasti životního prostředí,
 a to i v rámci mnohostranných fór, jako jsou politické fórum OSN na vysoké úrovni o udržitelném
 rozvoji, Program OSN pro životní prostředí, UNEA, mnohostranné environmentální dohody,
 Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) nebo případně WTO. Tato spolupráce může mimo
 jiné zahrnovat:
 (a) iniciativy týkající se udržitelné výroby a spotřeby, včetně iniciativ zaměřených na podporu
 oběhového hospodářství a ekologického růstu a snižování znečištění;
 (b) iniciativy na podporu environmentálního zboží a služeb, mimo jiné řešením souvisejících
 celních a necelních překážek;
 (c) dopad právních předpisů a norem v oblasti životního prostředí na obchod a investice, nebo
 dopad obchodních a investičních právních předpisů na životní prostředí;
 (d) provádění přílohy 16 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví podepsané v Chicagu dne 7.
 prosince 1944 a dalších opatření ke snížení dopadu letectví na životní prostředí, a to i v oblasti


text:
uspořádání letového provozu; a
 (e) další obchodní aspekty mnohostranných environmentálních dohod, včetně jejich protokolů,
 změn a provádění.
 6. Spolupráce podle odstavce 5 může zahrnovat výměnu v odborné oblasti, výměnu informací a
 osvědčených postupů, výzkumné projekty, studie, zprávy, konference a semináře.
 7. Strany zváží názory nebo vstupní data od veřejnosti a zúčastněných stran pro definování a
 provádění svých činností vykonávaných ve spolupráci, případně mohou tyto zúčastněné strany
 zapojit do těchto činností intenzivněji.
 Článek 8.5: Obchod a změna klimatu
 1. Strany uznávají význam přijetí naléhavých opatření pro boj proti změně klimatu a jejím
 dopadům a úlohu obchodu a investic při sledování tohoto cíle v souladu s úmluvou UNFCCC, účelem
 a cíli Pařížské dohody přijaté 12. prosince 2015 v Paříži konferencí smluvních stran Rámcové úmluvy
 Organizace spojených národů o změně klimatu na jejím 21. zasedání („Pařížská dohoda“) a s dalšími
 mnohostrannými dohodami o životním prostředí a mnohostrannými nástroji v oblasti změny
 klimatu.
 2. S ohledem na odstavec 1 každá ze stran:
 (a) se zavazuje účinně provádět úmluvu UNFCCC a Pařížskou dohodu, podle níž je jedním z
 hlavních cílů posílení celosvětové reakce na změnu klimatu, udržení nárůstu průměrné
 216
 ---pagebreak--- globální teploty výrazně pod úrovní 2 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí a úsilí
 o to, aby nárůst teploty nepřekročil 1,5 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí;
 (b) prosazuje vzájemnou podporu politik a opatření v oblasti obchodu a klimatu, čímž přispívá k
 přechodu na hospodářství s nízkými emisemi skleníkových plynů účinně využívající zdroje a k
 rozvoji odolnému vůči změně klimatu;
 (c) usnadňuje odstraňování překážek obchodu se zbožím a službami a investic do této oblasti,
 které mají zvláštní význam pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně,
 jako jsou obnovitelné zdroje energie, energeticky účinné výrobky a služby, například řešením
 celních a necelních překážek nebo přijetím politických rámců přispívajících k zavádění
 nejlepších dostupných řešení.
 3. Strany spolupracují na posílení spolupráce v obchodních aspektech politik a opatření v
 oblasti klimatu, a to na dvoustranné, regionální a případně mezinárodní úrovni, mimo jiné v rámci
 úmluvy UNFCCC, WTO, Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu,
 podepsaného 26. srpna 1987 v Montrealu („Montrealský protokol“), Mezinárodní námořní
 organizace (IMO) a Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO). Tato spolupráce může mimo
 jiné zahrnovat:
 (a) politický dialog a spolupráci týkající se provádění Pařížské dohody, například pokud jde o
 prostředky na podporu odolnosti vůči změně klimatu, obnovitelné energie, nízkouhlíkových
 technologií, energetické účinnosti, udržitelné dopravy, rozvoje udržitelné infrastruktury
 odolné vůči změně klimatu, monitorování emisí a mezinárodních trhů s uhlíkem;
 (b) podporu vypracování a přijetí ambiciózních a účinných opatření IMO ke snížení emisí
 skleníkových plynů, která mají být prováděna plavidly zapojenými do mezinárodního obchodu;
 (c) podporu vypracování a přijetí ambiciózních a účinných opatření ICAO ke snížení emisí
 skleníkových plynů;
 (d) podporu ambiciózního postupného odstraňování látek poškozujících ozonovou vrstvu a
 postupného ukončování používání částečně fluorovaných uhlovodíků podle Montrealského
 protokolu prostřednictvím opatření na kontrolu jejich výroby, spotřeby a obchodu; zavedení
 alternativ šetrných k životnímu prostředí; aktualizaci bezpečnostních a dalších příslušných
 norem, jakož i boj proti nezákonnému obchodu s látkami, na něž se


text:
vztahuje Montrealský
 protokol.
 Článek 8.6: Obchod a biologická rozmanitost
 1. Strany uznávají význam zachování a udržitelného využívání biologické rozmanitosti a úlohu
 obchodu při sledování těchto cílů, mimo jiné prostřednictvím podpory udržitelného obchodu nebo
 kontroly či omezení obchodu s ohroženými druhy v souladu s příslušnými mnohostrannými
 environmentálními dohodami, jichž jsou stranami, a rozhodnutími přijatými na jejich základě,
 zejména Úmluvou o biologické rozmanitosti a jejími protokoly a Úmluvou o mezinárodním obchodu
 ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin podepsanou 3. března 1973 ve
 Washington DC („CITES“).
 2. S ohledem na odstavec 1 každá ze stran:
 (a) provádí účinná opatření k potírání nezákonného obchodu s volně žijícími a planě rostoucími
 druhy, případně i s ohledem na třetí země;
 217
 ---pagebreak--- (b) podporuje využívání CITES jako nástroje pro zachování a udržitelné řízení biologické
 rozmanitosti, včetně zahrnutí živočišných a rostlinných druhů do dodatků úmluvy CITES, pokud
 je stav těchto druhů z hlediska ochrany považován za ohrožený v důsledku mezinárodního
 obchodu;
 (c) podporuje obchod s produkty pocházejícími z udržitelného využívání biologických zdrojů a
 přispívajícími k zachování biologické rozmanitosti;
 (d) nadále přijímá opatření k zachování biologické rozmanitosti, pokud je vystavena tlakům
 spojeným s obchodem a investicemi, zejména prostřednictvím opatření proti šíření invazních
 nepůvodních druhů.
 3. Strany spolupracují ohledně obchodních záležitostí, které jsou důležité z hlediska tohoto
 článku, a to případně i v rámci mnohostranných fór, jako jsou CITES a Úmluva o biologické
 rozmanitosti. Tato spolupráce může mimo jiné zahrnovat: obchod s volně žijícími a planě rostoucími
 druhy a produkty z přírodních zdrojů, oceňování a posuzování ekosystémů a souvisejících služeb a
 přístup ke genetickým zdrojům a spravedlivé a rovnocenné sdílení přínosů plynoucích z jejich
 využívání v souladu s Nagojským protokolem o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a
 rovnocenném sdílení přínosů plynoucích z jejich využívání, který byl k Úmluvě o biologické
 rozmanitosti přijat dne 29. října 2010 v Nagoji.
 Článek 8.7: Obchod a lesy
 1. Strany uznávají význam ochrany a udržitelného obhospodařování lesů pro zajišťování
 environmentálních funkcí a hospodářských a sociálních příležitostí pro současné i budoucí generace
 a úlohu obchodu při plnění tohoto cíle.
 2. S ohledem na odstavec 1 a v souladu se svými mezinárodními závazky každá ze stran:
 (a) pokračuje v provádění účinných opatření k potírání nezákonné těžby dřeva a s ní souvisejícího
 obchodu, případně i s ohledem na třetí země, a podporuje obchod s legálně vytěženými
 lesními produkty;
 (b) podporuje zachování a udržitelné obhospodařování lesů a obchod se dřevem a dřevařskými
 výrobky vytěženými v souladu s právními předpisy země těžby a z udržitelně
 obhospodařovaných lesů a jejich spotřebu; a
 (c) vyměňuje si s druhou stranou informace o iniciativách související s obchodem v oblasti
 udržitelného obhospodařování lesů, správy lesů a ochrany lesního porostu a spolupráci s cílem
 maximalizovat dopad a vzájemnou podporu svých příslušných politik společného zájmu.
 3. Strany spolupracují na posílení spolupráce na aspektech udržitelného obhospodařování lesů,
 ochrany lesního porostu a nezákonné těžby dřeva souvisejících s obchodem, případně i v rámci
 mnohostranných fór.
 Článek 8.8: Obchod v oblasti mořských biologických zdrojů a akvakultury a udržitelné řízení mořských
 biologických zdrojů a akvakultury
 1. Strany


text:
uznávají význam zachování a udržitelného řízení biologických mořských zdrojů a
 ekosystémů, jakož i význam podpory odpovědné a udržitelné akvakultury a úlohy obchodu při
 sledování těchto cílů.
 218
 ---pagebreak--- 2. S ohledem na odstavec 1 každá ze stran:
 (a) se zavazuje jednat důsledně a v souladu s příslušnými dohodami OSN a Organizace pro výživu
 a zemědělství („FAO“), Úmluvou OSN o mořském právu, Dohodou o provedení ustanovení
 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 týkající se
 zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací podepsanou 4.
 srpna 1995 v New Yorku, Dohodou FAO na podporu dodržování mezinárodních ochranných a
 řídících opatření rybářskými plavidly na volném moři podepsanou 24. listopadu 1993 v Římě,
 kodexem chování organizace FAO pro udržitelný rybolov, Dohodou FAO o opatřeních
 přístavních států k předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a
 neregulovaného rybolovu schválenou 22. listopadu 2009 v Římě na 36. zasedání konference
 FAO a účastní se iniciativy organizace FAO v oblasti celosvětové evidence rybářských plavidel,
 plavidel s chladicím zařízením a zásobovacích plavidel;
 (b) podporuje udržitelný rybolov a řádnou správu v odvětví rybolovu tím, že se aktivně účastní
 práce příslušných mezinárodních organizací nebo subjektů, jichž jsou členy, pozorovateli nebo
 spolupracujícími nesmluvními stranami, včetně regionálních organizací pro řízení rybolovu,
 případně prostřednictvím účinného sledování, kontroly nebo prosazování rezolucí, doporučení
 nebo opatření regionálních organizací pro řízení rybolovu; provádění jejich systémů
 dokumentace úlovků nebo osvědčení a opatření přístavních států;
 (c) přijme a zachová své příslušné účinné nástroje pro boj proti nezákonnému, nehlášenému a
 neregulovanému rybolovu, včetně opatření k vyloučení produktů nezákonného, nehlášeného
 a neregulovaného rybolovu z obchodních toků, a za tímto účelem spolupracuje s ostatními;
 (d) podporuje rozvoj udržitelné a odpovědné akvakultury, v příslušných případech i s ohledem na
 provádění cílů a zásad obsažených v kodexu chování FAO pro zodpovědný rybolov.
 3. Strany spolupracují v oblasti ochranných opatřeních a na obchodních aspektech politik a
 opatření v oblasti rybolovu a akvakultury, případně i v rámci WTO, regionálních organizací pro řízení
 rybolovu a dalších mnohostranných fór, s cílem podporovat udržitelné postupy rybolovu a
 akvakultury a obchod s rybími produkty z udržitelně řízených rybolovných a akvakulturních operací.
 4. Tímto článkem nejsou dotčena ustanovení části druhé dílu V [Rybolov].
 Článek 8.9: Obchod a investice podporující udržitelný rozvoj
 1. Strany znovu potvrzují svůj závazek zvyšovat příspěvek obchodu a investic k plnění cíle
 udržitelného rozvoje v jeho hospodářském, sociálním a environmentálním rozměru.
 2. Podle odstavce 1 strany nadále podporují:
 (a) obchodní a investiční politiky, které podporují čtyři strategické cíle agendy důstojné práce
 MOP v souladu s deklarací MOP o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci z roku
 2008, včetně životního minima, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a dalších aspektů
 souvisejících s pracovními podmínkami;
 (b) obchod a investice v oblasti environmentálního zboží a služeb, jako jsou obnovitelné zdroje
 energie a energeticky účinné výrobky a služby, a to i prostřednictvím řešení souvisejících
 necelních překážek nebo přijetím politických rámců přispívajících k zavádění nejlepších
 dostupných řešení;
 219
 ---pagebreak--- (c) obchod se zbožím a službami, které přispívají ke zlepšení sociálních podmínek a používání
 postupů příznivých pro životní


text:
prostředí, včetně zboží a služeb, na něž se vztahují dobrovolné
 koncepce záruk udržitelnosti, jako jsou spravedlivý a etický obchod a ekoznačky; a
 (d) spolupráci na mnohostranných fórech v otázkách uvedených v tomto článku.
 3. Strany uznávají důležitost řešení konkrétních otázek udržitelného rozvoje na základě
 přezkumu, sledování a posuzování potenciálních hospodářských, sociálních a environmentálních
 dopadů možných opatření s přihlédnutím k názorům zúčastněných stran.
 Článek 8.10: Obchod a odpovědné řízení dodavatelského řetězce
 1. Strany uznávají význam odpovědného řízení dodavatelských řetězců prostřednictvím
 odpovědného chování podniků a postupů sociální odpovědnosti podniků, jakož i úlohu obchodu při
 sledování tohoto cíle.
 2. S ohledem na odstavec 1 každá ze stran:
 (a) podporuje sociální odpovědnost podniků a odpovědné chování podniků, mimo jiné
 poskytováním podpůrných politických rámců, které podniky motivují k zavádění příslušných
 postupů; a
 (b) podporuje dodržování, provádění, sledování a šíření příslušných mezinárodních nástrojů, jako
 jsou pokyny OECD pro nadnárodní společnosti, Tripartitní deklarace MOP o principech
 týkajících se nadnárodních společností a sociální politiky, iniciativa OSN Global Compact a
 obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv.
 3. Strany uznávají užitečnost mezinárodních odvětvových pokynů v oblasti sociální
 odpovědnosti podniků a odpovědného chování podniků a podporují v tomto ohledu společnou práci.
 Pokud jde o pokyny OECD pro náležitou péči v zodpovědných dodavatelských řetězcích nerostných
 surovin z oblastí postižených konflikty a vysoce rizikových oblastí a jejich dodatky, strany rovněž
 provedou opatření na podporu přijetí těchto pokynů.
 4. Strany společně usilují o posílení vzájemné spolupráce v obchodních aspektech u záležitostí,
 na něž se vztahuje tento článek, mimo jiné v rámci mezinárodních fór, a to i výměnou informací a
 osvědčených postupů a informačními kampaněmi.
 Článek 8.11: Řešení sporů
 1. Strany vynaloží veškeré úsilí, aby prostřednictvím dialogu, konzultací, výměny informací a
 spolupráce vyřešily veškeré neshody ohledně uplatňování této kapitoly.
 2. Odchylně od části šesté [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlavy I [Řešení sporů] v
 případě sporu mezi stranami ohledně použití této kapitoly použijí strany výhradně postupy
 stanovené v článku 9.1 [Konzultace] a článku 9.2 [Panel odborníků].
 Kapitola devátá: Horizontální a institucionální ustanovení
 Článek 9.1: Konzultace
 1. Strana může požádat druhou stranu o konzultace ohledně jakékoli záležitosti vyplývající z
 kapitoly 1 [Obecná ustanovení] čl. 1.1 [Zásady a cíle] odst. 3 a kapitol 6 [Pracovní a sociální normy], 7
 220
 ---pagebreak--- [Životní prostředí a klima] a 8 [Další nástroje pro obchod a udržitelný rozvoj] podáním písemné
 žádosti druhé straně. Žalující strana ve své písemné žádosti uvede důvody a základ žádosti, včetně
 identifikace sporných opatření, a upřesní ustanovení, která považuje za použitelná. Konzultace musí
 být zahájeny neprodleně poté, co jedna ze stran podá žádost o konzultace, a v každém případě
 nejpozději do 30 dnů po dni doručení žádosti, pokud se strany nedohodnou na delším období.
 2. Strany zahájí konzultace s cílem dosáhnout vzájemně uspokojivého vyřešení dané záležitosti.
 Během konzultací poskytne každá strana druhé straně dostatek informací, které má k dispozici a
 které umožní úplné prozkoumání vznesených otázek. Každá ze stran bude usilovat o to, aby se
 konzultací zúčastnili pracovníci jejích příslušných vládních orgánů s odbornými znalostmi v
 záležitosti, která je předmětem konzultací.
 3. V záležitostech


text:
týkajících se mnohostranných dohod nebo nástrojů uvedených v čl. 1.1
 [Zásady a cíle] odst. 3, kapitolách 6 [Pracovní a sociální normy], 7 [Životní prostředí a klima] a 8 [Další
 nástroje pro obchod a udržitelný rozvoj] vezmou strany v úvahu dostupné informace od MOP nebo
 příslušných orgánů či organizací zřízených v rámci mnohostranných environmentálních dohod. V
 případě potřeby si strany společně vyžádají poradenství od těchto organizací nebo jejich orgánů
 nebo od jakéhokoli jiného odborníka či orgánu, který považují za vhodný.
 4. Každá strana si může případně vyžádat stanoviska domácích poradních skupin uvedených v
 článku INST.7 [Domácí poradní skupiny] nebo jiné odborné poradenství.
 5. Veškerá usnesení stran se zpřístupní veřejnosti.
 Článek 9.2: Panel odborníků
 1. V případě jakékoli záležitosti, která nebyla uspokojivě vyřešena konzultacemi podle článku
 9.1 [Konzultace], může strana po 90 dnech od obdržení žádosti o konzultace podle uvedeného
 článku požádat o svolání panelu odborníků za účelem projednání uvedené záležitosti, a to
 předložením písemné žádosti druhé straně. V žádosti se uvede sporné opatření, upřesní a vysvětlí se,
 v jakém smyslu není toto opatření v souladu s ustanoveními příslušné kapitoly nebo kapitol, a to
 způsobem postačujícím k jasnému předložení stížnosti.
 2. Panel odborníků se skládá ze tří členů.
 3. Specializovaný obchodní výbor pro rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou
 hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj na svém prvním zasedání po vstupu této dohody v platnost
 sestaví seznam nejméně 15 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci členů panelu
 odborníků. Každá ze stran jmenuje na seznam členů panelu nejméně pět osob. Strany také jmenují
 nejméně pět osob, které nejsou státními příslušníky ani jedné z nich a které jsou ochotny a schopny
 zastávat funkci předsedy panelu odborníků. Specializovaný obchodní výbor pro rovné podmínky pro
 otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj zajistí, aby byl seznam průběžně
 aktualizován a aby byl zachován počet alespoň 15 odborníků.
 4. Odborníci navržení za členy panelu musí mít odborné znalosti nebo zkušenosti v oblasti
 pracovního nebo environmentálního práva a dalších otázek, o nichž se pojednává v příslušné kapitole
 nebo kapitolách, nebo v řešení sporů vzniklých v souvislosti s mezinárodními dohodami. Musí
 zastávat svou funkci jako soukromé osoby a nesmí jednat podle pokynů žádné organizace nebo
 vlády, pokud jde o záležitosti týkající se sporu. Nesmí být spojeni s žádnou ze stran nebo jednat
 podle jejích pokynů. Nesmí se jednat o osoby, jež jsou členy, úředníky nebo jinými zaměstnanci
 orgánů Unie, vlády členského státu nebo vlády Spojeného království.
 221
 ---pagebreak--- 5. Pokud se strany nedohodnou jinak, do pěti dnů ode dne ustavení panelu odborníků je jeho
 dohodnutým mandátem:
 „s ohledem na příslušná ustanovení přezkoumat záležitost, která mu byla předložena v žádosti o
 ustavení panelu odborníků, a vydat zprávu v souladu s tímto článkem, která obsahuje zjištění o
 souladu opatření s příslušnými ustanoveními.“
 6. Pokud jde o záležitosti související s mnohostrannými normami nebo dohodami, na něž se
 vztahuje tato hlava, panel odborníků by měl požadovat informace od MOP nebo příslušných orgánů
 zřízených na základě těchto dohod, včetně veškerých příslušných dostupných výkladových pokynů,
 zjištění nebo rozhodnutí přijatých MOP a těmito orgány.
 7.